Copyright: MikroRabbi © 1992-1994 Data Universum Oy


Sisällysluettelo
Uusi käännös RK92
Opastuksen sisältö

Oikeudet omistaa
Raamatun lukijalle
VT:n lyhenteet
UT:n lyhenteet
VT:n mitat, painot, rahat ja ajat
UT:n mitat, painot, rahat ja ajat
VT:n ajanlasku ja juhla-ajat
UT:n ajanlasku ja juhla-ajat
Elektroniseen muotoon siirtäminen
MikroRabbin eroavaisuudet paperiversioon nähden


Oikeudet omistaa
Uusi käännös
RK92
Oikeudet omistaa

Raamatunkäännöksen tekijänoikeudet omistaa:

Kirkon Keskusrahasto

Tämän help-tiedoston tekijänoikeudet omistaa:

Data Universum Oy
Hatanpäänvaltatie 22
PL 837
33101 Tampere
puh. (931) 2133 101
fax. (931) 2122 282


Raamatun lukijalle

Käännöksen syntyvaiheet
Käännösperiaatteet
Kirkolliskokouskäsittely
Toimitustyö


Käännöksen syntyvaiheet

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous asetti vuonna 1973 komitean Raamatun uuden suomennoksen aikaan saamiseksi. Komitean puheenjohtajana toimi piispa Aimo T. Nikolainen, ja sen jäseninä työskentelivät Jussi Aro, Esko Haapa, Osmo Ikola, Heikki Koskenniemi, Aarre Lauha, Lassi Nummi, Ilmari Soisalon-Soininen, Jukka Thurén ja Kalevi Toiviainen. Toiviaisen tultua valituksi piispaksi, Aron kuoltua ja Lauhan pyydettyä eron kirkolliskokous valitsi heidän tilalleen Juha Pihkalan, Heikki Palvan ja Timo Veijolan.

Ortodoksista kirkkoa ovat komiteassa edustaneet Johannes Seppälä, arkkipiispa Johannes ja Merja Merras. Vapaitten kristittyjen neuvostoa on edustanut Valtter Luoto, varamiehenään Väinö A. Hyvönen. Katolinen kirkko on osallistunut työskentelyyn antamalla palautetta.

Komitean käännösehdotus julkaistiin kolmena niteenä vuosina 1989-1991. Niiden johdannoissa on selostettu tekstilähteitä, joihin suomennos perustuu. Johdannoissa mainitaan myös käännöstyöhön osallistuneet asiantuntijat, kerrotaan työn organisoinnista ja kuvataan käännöstyön ongelmia ja saadun palautteen merkitystä.


Käännösperiaatteet

Kirkolliskokous hyväksyi käännöstyön periaatteet komitean osamietinnön pohjalta 1975. Suomennoksen kielellisenä tavoitteena on selkeä, luonteva ja nykyaikainen yleiskieli. Sen mukaisesti käännöstyössä on otettu huomioon kielemme kehitys ja luovuttu erityisestä raamattukielestä. Sanastossa ja virkerakenteissa on pyritty siihen, että käännös ei tarpeettomasti toista alkukielten piirteitä vaan ensisijaisesti välittää lukijalle Raamatun tekstien sisällön.

Kansainvälisen käytännön mukaisesti suomennos on varustettu väliotsikoilla, jotka on yleensä johdettu suoraan varsinaisesta tekstistä. Lukujen ja jakeiden numerointi on uusimpien tekstijulkaisujen mukainen.

Tekstin *-merkki osoittaa, että käännökseen on liitetty selite. Tekstissä hakasulkeilla [ ] erotetut jakeet tai jakeen osat eivät sisälly varhaisimpiin käsikirjoituksiin. Osa tällaisista jaksoista on sijoitettu käännöksen selitteisiin. Selitteiden avulla on myös helpotettu yleiskuvan saamista kokonaisuudesta, valotettu nimen tai sanan alkuperää ja annettu tietoa Raamatun ajan tapakulttuurista.

Kun joissakin selitteissä viitataan masoreettiseen tekstiin, sillä tarkoitetaan juutalaisen perinteen vaalimaa tekstiä, jonka paras edustaja on vuodelta 1008 jKr. peräisin oleva käsikirjoitus. Septuaginta on Vanhan testamentin kreikankielinen käännös, jonka varhaisimmat osat ovat syntyneet kolmannella vuosisadalla eKr. Qumranin tekstit ovat Kuolleenmeren luolista 1940-1950-luvulla löydettyjä Raamatun käsikirjoituksia, jotka ovat peräisin ajanlaskumme alun tienoilta; niitä ei ole voitu hyödyntää aiemmissa suomalaisissa Raamatuissa.


Kirkolliskokouskäsittely

Kirkolliskokous asetti vuonna 1988 yhdeksänjäsenisen raamatunkäännösvaliokunnan. Valiokunnan puheenjohtajana toimi piispa Kalevi Toiviainen, ja sen jäseninä olivat Timo Komulainen, Irja Mether, Helka Mänttäri, Keijo Nissilä, Jussi Pelto-Piri, Pentti Simojoki, Raija Sollamo ja Otso Sovijärvi. Pelto-Pirin erottua kirkolliskokouksen jäsenyydestä hänen tilalleen valittiin Kari Vappula. Valiokunta käsitteli käännösehdotuksesta annetut lausunnot. Kirkolliskokous hyväksyi suomennoksen 11. 1. 1992 raamatunkäännösvaliokunnan esityksen pohjalta.


Toimitustyö

Kirkolliskokous valitsi marraskuussa 1991 Raamatulle toimituskunnan. Toimituskunnan puheenjohtajana toimi Raija Sollamo, ja sen jäseninä työskentelivät Aarre Huhtala, Leena Huima, Timo Komulainen, Kalevi Nummi, Pertti Pajunen ja Aarne Toivanen. Toimituskunta on saattanut tekstin painokuntoon ja laatinut mittojen ja rahojen sekä ajanlaskun ja juhla-aikojen selitykset.

Käännöksen välimerkkien käyttöä sekä nimistön oikeinkirjoitusta ja taivutusta on yhtenäistetty kielenhuollon suositusten mukaisiksi. Runoteksteissä toimituskunta on johdonmukaistanut käännöksen kirjoitusasua ja kulloisenkin puhujan merkitsemistä. Repliikkiviivaa on käytetty ensisijaisesti Jumalan tai profeetan puhejaksoissa, muissa lainauksissa yleensä tavanomaisen käytännön mukaisia lainausmerkkejä.

Toimituskunta on kauttaaltaan tarkistanut apulaisprofessori Esko Haavan laatimat rinnakkaispaikkaviitteet. Viitteiden tehtävänä on ilmoittaa kyseisessä jakeessa lainattu tai sen kanssa muuten yhteen kuuluva raamatunkohta, antaa tietoa tapahtumien tai ilmiöiden taustasta ja valottaa laajempia asiakokonaisuuksia sekä osoittaa Vanhan ja Uuden testamentin välisiä yhteyksiä. Viitteiden +-merkit kiinnittävät huomion niihin raamatunkohtiin, joiden yhteydessä lukijalle annetaan lisäviitteitä. Viitejaksoa jakava ³-merkki osoittaa, että viitteet kohdentuvat jakeen eri asiaryhmiin. Aiemman käytännön mukaisesti osa viitteistä liittyy Vanhan testamentin ns. apokryfikirjoihin.

Uusi käännös otetaan käyttöön suomalaisen Raamatun juhlavuonna, jolloin on kulunut 350 vuotta ensimmäisen suomenkielisen kokoraamatun ilmestymisestä. Vuoden 1992 käännös on laadittu erilaisissa oloissa ja erilaisin mahdollisuuksin kuin varhainen edeltäjänsä, mutta sen tehtävä on sama: välittää Jumalan sana kielellä, jota jokainen suomalainen ymmärtää.

Helsingissä 10. kesäkuuta 1992

Raamatun toimituskunta


VT:n lyhenteet

Raamatun kirjan nimi	MikroRabbin lyhenne
Ensimmäinen Mooseksen kirja	1. Moos.
Toinen Mooseksen kirja	2. Moos.
Kolmas Mooseksen kirja	3. Moos.
Neljäs Mooseksen kirja	4. Moos.
Viides Mooseksen kirja	5. Moos.
Joosuan kirja	Joos.
Tuomarien kirja	Tuom.
Ruutin kirja	Ruut
Ensimmäinen Samuelin kirja	1. Sam.
Toinen Samuelin kirja	2. Sam.
Ensimmäinen kuninkaiden kirja	1. Kun.
Ensimmäinen kuninkaiden kirja	2. Kun.
Ensimmäinen aikakirja	1. Aik.
Toinen aikakirja	2. Aik.
Esran kirja	Esra
Nehemian kirja	Neh.
Esterin kirja	Est.
Jobin kirja	Job
Psalmien kirja	Ps.
Sananlaskujen kirja	Sananl.
Saarnaajan kirja	Saarn.
Laulujen laulu	Laul. l.
Jesajan kirja	Jes.
Jeremian kirja	Jer.
Valitusvirret	Valit.
Hesekielen kirja	Hes.
Danielin kirja	Dan.
Hoosean kirja	Hoos.
Joelin kirja	Joel
Aamoksen kirja	Aam.
Obadjan kirja	Ob.
Joonan kirja	Joona
Miikan kirja	Miika
Nahumin kirja	Nah.
Habakukin kirja	Hab.
Sefanjan kirja	Sef.
Haggain kirja	Hagg.
Sakarjan kirja	Sak.
Malakian kirja	Mal


UT:n lyhenteet

Raamatun kirjan nimi	MikroRabbin lyhenne
Evankeliumi Matteuksen mukaan	Matt.
Evankeliumi Markuksen mukaan	Mark.
Evankeliumi Luukkaan mukaan	Luuk.
Evankeliumi Johanneksen mukaan	Joh.
Apostolien teot	Ap. t.
Kirje roomalaisille	Room.
Ensimmäinen kirje korinttilaisille	1. Kor.
Toinen kirje korinttilaisille	2. Kor.
Kirje galatalaisille	Gal.
Kirje efesolaisille	Ef.
Kirje filippiläisille	Fil.
Kirje kolossalaisille	Kol.
Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille	1. Tess.
Toinen kirje tessalonikalaisille	2. Tess.
Ensimmäinen kirje Timoteukselle	1. Tim.
Toinen kirje timoteukselle	2. Tim.
Kirje Titukselle	Tit.
Kirje Filemonille	Filem.
Kirje heprealaisille	Hepr.
Jaakobin kirje	Jaak.
Ensimmäinen Pietarin kirje	1. Piet.
Toinen Pietarin kirje	2. Piet.
Ensimmäinen Johanneksen kirje	1. Joh.
Toinen Johanneksen kirje	2. Joh.
Kolmas Johanneksen kirje	3. Joh.
Juudaksen kirje	Juud.
Johanneksen ilmestys	Ilm.


VT:n mitat, painot, rahat ja ajat

Mittayksiköillä oli eri aikoina ja eri alueilla erilaisia arvoja. Eräistä mitoista esitetään ainoastaan likiarvoja.

Paino
Tilavuus
Pituus ja pinta-ala
Rahat


Paino
Paino (VT)

Pieniä painoyksikköjä käytettiin etenkin jalometallien punnituksessa.

beka	puoli sekeliä, n. 6 g (1. Moos. 24:22; 2. Moos. 38:26)
gera	1/20 sekeliä, n. 0,5 g (2. Moos. 30:13)
kesita	paino tuntematon (1. Moos. 33:19)
mina	50 t. 60 sekeliä, 550-960 g (1. Kun. 10:17)
sekeli	10-16 g (1. Moos. 23:15,16), pyhäkkösekeli n. 10 g (2. Moos. 30:13), kuninkaansekeli n. 13 g (2. Sam. 14:26)
talentti	3 000 sekeliä, 35-40 kg (2. Moos. 38:24)


Tilavuus
Tilavuus (VT)

Nesteen mittaus
bat	30-40 l (1. Kun. 7:26)
hin	1/6 bat-mittaa, 6-7 l (2. Moos. 29:40)
log	1/12 hin-mittaa, 0,5-0,6 l (3. Moos. 14:10)
Kuivan aineen mittaus
eefa	10 omeria, 30-40 l (2. Moos. 16:36)
homer	10 eefaa, 300-400 l (3. Moos. 27:16)
kab	1/6 sea-mittaa, n. 2 l (2. Kun. 6:25)
kor	aasinkuorma, n. 400 l (1. Kun. 5:2)
omer	1/10 eefaa, 3-4 l (2. Moos. 16:16)
sea (vakka)	1/3 eefa-mittaa, n. 12 l (1. Moos. 18:6; 1. Sam. 25:18)


Pituus ja pinta-ala
Pituus ja pinta-ala (VT)

auranala	päivässä kynnetty alue, n. 22 aaria (Jes. 5:10)
kyynärä	kyynärpään ja keskisormen pään väli, n. 0,5 m (1. Moos. 6:15; Hes. 40:5)
kämmen, kämmenenleveys	neljä sormenleveyttä, n. 7 cm (2. Moos. 25:25; 1. Kun. 7:26)
mittakeppi	6 kyynärää, n. 3 m (Hes. 40:5,7)
päivämatka	päivässä jalkaisin kuljettu matka (2. Moos. 3:18)
sormenleveys	n. 2 cm (Jer. 52:21)
vaaksa	levitetyn kämmenen peukalon ja keskisormen päiden väli, kolme kämmenenleveyttä, n. 21 cm (1. Sam. 17:4)


Rahat
Rahat (VT)

Maksuvälineinä käytettiin vakiopainoisia metallinkappaleita, joihin oli lyöty sinetin tms. kuvio. Tavallisimpia rahayksiköitä olivat painomitat mina (kultamina, hopeamina jne.), sekeli ja talentti.

dareikki	persialainen kultaraha, paino n. 8 g (1. Aik. 29:7)
drakma	kreikkalainen raha (Esra 2:69)


UT:n mitat, painot, rahat ja ajat

Mittayksiköillä oli eri aikoina ja eri alueilla erilaisia arvoja. Eräistä mitoista esitetään ainoastaan likiarvoja.

Paino
Tilavuus
Pituus
Rahat


Paino
Paino (UT)

mitta (kreik. 'litra')	n. 300 g (Joh. 19:39)
pullo (kreik. 'litra')ddd	n. 300 g (Joh. 12:3)
talentti (kreik. 'talanton')	35-40 kg (Matt. 25:15); Ilm. 16:21:ssä on painomitta 'talantiaios' 'talentinpainoinen'


Tilavuus
Tilavuus (UT)

Nesteen mittaus
astia (kreik. 'batos', hepr. 'bat')	30-40 l (Luuk. 16:6)
mitta (kreik. 'metretes')	40 l (Joh. 2:6)
Kuivan aineen mittaus
mitta (kreik. 'khoiniks')	päivän vilja-annos, n. 1 l (Ilm. 6:6)
mitta (kreik. 'metron')	täsmentämätön viljan mitta (Luuk. 6:38)
tynnyri (kreik. 'koros', hepr. 'kor')	n. 400 l (Luuk. 16:7)
vakka (kreik. 'saton', hepr. 'sea')	viljan mitta, n. 12 l (Matt. 13:33)
vakka (kreik. 'modios', lat. 'modius')	viljan mitta, n. 8 l (Matt. 5:15)


Pituus
Pituus (UT)

kyynärä	n. 0,5 m (Matt. 6:27)
mittakeppi	6 kyynärää, n. 3 m (Ilm. 11:1)
sapatinmatka	matka, joka sapattina oli lupa kulkea, kuusi stadionia eli vähän yli kilometri (Ap. t. 1:12)
stadion	192 m
syli	keskisormien päiden etäisyys käsivarsien ollessa levällään, n. 1,85 m (Ap. t. 27:28)
virsta (kreik. 'milion')	n. 1,5 km (Matt. 5:41)


Rahat
Rahat (UT)

denaari (kreik. 'denarion', lat. 'denarius')	alun perin roomalainen hopearaha, työntekijän päiväpalkka (Matt. 18:28)
hopearaha (kreik. 'argyrion')	juutalainen hopearaha, hopeasekeli (Matt. 26:15), joskus kreikkalainen hopearaha (Ap. t. 19:19)
hopearaha (kreik. 'drahkme')	kreikkalainen hopeadrakma (Luuk. 15:8)
hopearaha (kreik. 'stater')	neljän hopeadrakman arvoinen raha (Matt. 17:27)
kolikko (kreik. 'assarion', lat. 'assarius')	hopeakolikko (Matt. 10:29)
kultaraha (kreik. 'mna', vrt. VT:n mina)	sata denaaria (Luuk. 19:13)
kuparikolikko (kreik. 'kodrantes', lat. 'quadrans')	kahden lantin arvoinen raha (Mark. 12:42)
lantti (kreik. 'lepton')	pienin kupariraha (Mark. 12:42)
talentti	suurin rahayksikkö, 6 000 denaaria (Matt. 18:24)
temppelivero (kreik. 'didrakhmon', kahden drakman raha)	juutalaisen temppelille suorittama vuotuinen vero, kaksi drakmaa (Matt. 17:24)


VT:n ajanlasku ja juhla-ajat

Kuukaudet
Juhla-aikoja


Kuukaudet

1.  nisan (abib)	maalis-huhtikuu
2.  ijjar (siv)	huhti-toukokuu
3.  sivan	touko-kesäkuu
4.  tammus	kesä-heinäkuu
5.  ab	heinä-elokuu
6.  elul	elo-syyskuu
7.  tisri	syys-lokakuu
8.  hesvan (bul)	loka-marraskuu
9.  kislev	marras-joulukuu
10. tebet	joulu-tammikuu
11. sebat	tammi-helmikuu
12. adar	helmi-maaliskuu


Juhla-aikoja

elonleikkuujuhla	nisan- eli abib-kuussa (2. Moos. 23:15)
happamattoman leivän juhla	nisan-kuun 15. päivänä alkava seitsenpäiväinen juhla (2. Moos. 23:14; Matt. 26:17)
lehtimajanjuhla (syysjuhla)	tisri-kuun 15. päivänä, sadonkorjuun päätyttyä, alkava kahdeksanpäiväinen ilojuhla (3. Moos. 23:34-36; Matt. 17:4; Joh. 7:2)
ohrantähkäjuhla	uuden sadon ensimmäisten tähkien uhrijuhla (3. Moos. 23:10-14)
purim	iloinen juhla adar-kuussa (Est. 9:21)
pääsiäinen	nisan-kuun 14. päivän iltana alkava Egyptistä lähdön muistojuhla (3. Moos. 23:4,5; Matt. 26:2,17)
riemuvuosi	joka 50. vuosi (3. Moos. 25:8-12)
sapatti	viikon seitsemäs päivä, lepopäivä, perjantai-illasta lauantai-iltaan (1. Moos. 2:1,2; 2. Moos. 23:12); vuorokausi alkoi aina illasta
sapattivuosi	joka seitsemäs vuosi, maankasvun lepovuosi (3. Moos. 23:2-7)
suuri sovituspäivä	tisri-kuun 10. päivä, paasto- ja lepopäivä (3. Moos. 23:26-32; Ap. t. 27:9)
uudenkuun juhla	(Aam. 8:5; Kol. 2:16)
uudenvuodenjuhla	tisri-kuun ensimmäinen päivä (3. Moos. 23:24,25); vanhemman ajanlaskun mukaan uusi vuosi alkoi nisan-kuun ensimmäisenä päivänä
viikkojuhla (helluntai)	seitsemän viikon kuluttua viljankorjuun aloittamisesta (2. Moos. 34:22,23; 5. Moos. 16:9,10)
viljankorjuujuhla	seitsemän viikon eli 50 päivän kuluttua ohrantähkäjuhlasta; silloin tuodaan lahja uutissadosta (3. Moos. 23:15-21)


UT:n ajanlasku ja juhla-ajat

Päivä ja yö jaettiin molemmat 12 tuntiin (Matt. 20:3; Ap. t. 23:23). Yö jaettiin juutalaisen käytännön mukaan kolmeen (Luuk. 12:38), roomalaisen käytännön mukaan neljään (Matt. 14:25) yövartioon.

Happamattoman leivän juhla, lehtimajanjuhla, pääsiäinen ym. perinnäiset juhlat on selitetty Vanhan testamentin yhteydessä.

helluntai	ks. Vanhan testamentin viikkojuhla; 50 päivän kuluttua pääsiäisestä (Ap. t. 2:1, 20:16; 1. Kor. 16:8)
Herran päivä	sunnuntai (Ilm. 1:10)
temppelin vihkimisen vuosijuhla	kislev-kuun 25. päivänä alkava juhla, joka kestää 8 päivää (1. Makk. 4:52-59; Joh. 10:22)
viikon ensimmäinen päivä	sunnuntai (Matt. 28:1; Ap. t. 20:7)


Elektroniseen muotoon siirtäminen

Data Universum Oy:n Harri Klapuri on muokannut Kirkon Keskusrahastolta saaduista WP-tiedostoista ANSI-muotoa poistaen ylimääräiset ladontakoodit.

Tästä ANSI-muodosta teksti on muutettu Data Universum Oy:n Harri Klapurin tekemällä C-ohjelmalla Amiga 3000-ympäristössä (kääntäjä: SAS/C 6.3) MikroRabbi-formaattiin.


MikroRabbin eroavaisuudet paperiversioon nähden

Jos luvun jae 1 puuttuu, on luvun ensimmäinen jae koodattu jakeeksi 1.