Vanha käännös (RK38) - Johdanto
Vanha käännös - RK38

Oikeudet omistaa:

Raamatunkäännöksen tekijänoikeudet omistaa:

Kirkon Keskusrahasto. Kirkon Keskusrahasto on luovuttanut tekijänoikeudet ja tekstiä saa vapaasti käyttää.

Tämän help-tiedoston tekijänoikeudet omistaa:

Data Universum Oy

Hatanpäänvaltatie 22

PL 837

33101 Tampere

puh. (931) 2133 101

fax. (931) 2122 282

Sisältö

Raamatun lukijalle

Lyhenteet

Vanhan testamentin mitat, painot ja rahat

Uuden testamentin mitat, painot ja rahat

Elektroniseen muotoon siirtäminen

MikroRabbin eroavaisuudet paperiversioon nähden


Raamatun lukijalle

Vanha Testamentti on XI yleisen Kirkolliskokouksen vuonna 1933 käyttöönottama suomennos.

Uusi Testamentti on XII yleisen Kirkolliskokouksen vuonna 1938 käyttöönottama suomennos.

Hakaset [], joita on Matt. 6:13 ja Luuk. 11:2,4, merkitsevät, että niiden sisällä olevia sanoja ei ole vanhimmissa ja luotettavimmiksi tunnetuissa tekstilähteissä.

Samasta syystä ei tekstissä ole seuraavia värssyjä: Matt. 17:21. 18:11. 23:14. Mark. 9:44,46. 11:26. 15:28. Luuk. 17:36. 23:17. Joh. 5:4 Ap.t. 8:37. 15:34. 24:7. 28:29.

Sulkeissa () olevat värssynumerot merkitsevät hebrealaisen Vanhan Testamentin värssyjakoa, missä se poikkeaa suomalaisessa Vanhassa Testamentissa käytetystä. Esimerkiksi 5 Moos. 29:1.


Lyhenteet : Johdanto
Lyhenteet

Vanhan testamentin lyhenteet

Uuden testamentin lyhenteet


VT:n lyhenteet

Raamatun kirjan nimi	MikroRabbin lyhenne	Käännöksen käyttämä lyhenne
Ensimmäinen Mooseksen kirja	1. Moos.	1Moos.
Toinen Mooseksen kirja	2. Moos.	2Moos.
Kolmas Mooseksen kirja	3. Moos.	3Moos.
Neljäs Mooseksen kirja	4. Moos.	4Moos.
Viides Mooseksen kirja	5. Moos.	5Moos.
Joosua	Joos.	Joos.
Tuomarien kirja	Tuom.	Tuom.
Ruut	Ruut	Ruut
Ensimmäinen Samuelin kirja	1. Sam.	1Sam.
Toinen Samuelin kirja	2. Sam.	2Sam.
Ensimmäinen Kuningasten kirja	1. Kun.	1Kun.
Ensimmäinen Kuningasten kirja	2. Kun.	2Kun.
Ensimmäinen Aikakirja	1. Aik.	1Aikak.
Toinen Aikakirja	2. Aik.	2Aikak.
Esra	Esra	Esra
Nehemia	Neh.	Neh.
Ester	Est.	Ester
Job	Job	Job
Psalmit	Ps.	Ps.
Sananlaskut	Sananl.	Sananl.
Saarnaaja	Saarn.	Saarn.
Korkea Veisu	Kork. v.	Kork.v.
Jesaja	Jes.	Jes.
Jeremia	Jer.	Jer.
Valitusvirret	Valit.	Valit.
Hesekiel	Hes.	Hes.
Daniel	Dan.	Dan.
Hoosea	Hoos.	Hoos.
Jooel	Jooel	Jooel
Aamos	Aam.	Aam.
Obadja	Ob.	Obad.
Joona	Joona	Joona
Miika	Miika	Miika
Naahum	Naah.	Naah.
Habakuk	Hab.	Hab.
Sefanja	Sef.	Sef.
Haggai	Hagg.	Hagg.
Sakarja	Sak.	Sak.
Malakia	Mal.	Mal.


UT:n lyhenteet

Evankeliumi Matteuksen mukaan	Matt.	Matt.
Evankeliumi Markuksen mukaan	Mark.	Mark.
Evankeliumi Luukkaan mukaan	Luuk.	Luuk.
Evankeliumi Johanneksen mukaan	Joh.	Joh.
Apostolien teot	Ap. t.	Ap.t.
Paavalin kirje roomalaisille	Room.	Room.
Paavalin ensimmäinen kirje korinttolaisille	1. Kor.	1Kor.
Paavalin toinen kirje korinttolaisille	2. Kor.	2Kor.
Paavalin kirje galatalaisille	Gal.	Gal.
Paavalin kirje efesolaisille	Ef.	Ef.
Paavalin kirje filippiläisille	Fil.	Fil.
Paavalin kirje kolossalaisille	Kol.	Kol.
Paavalin ensimmäinen kirje tessalonikalaisille	1. Tess.	1Tess.
Paavalin toinen kirje tessalonikalaisille	2. Tess.	2Tess.
Paavalin ensimmäinen kirje Timoteukselle	1. Tim.	1Tim.
Paavalin toinen kirje timoteukselle	2. Tim.	2Tim.
Paavalin kirje Tiitukselle	Tiit.	Tiit.
Paavalin kirje Filemonille	Filem.	Filem.
Kirje hebrealaisille	Hebr.	Hebr.
Pietarin ensimmäinen kirje	1. Piet.	1Piet.
Pietarin toinen kirje	2. Piet.	2Piet.
Johanneksen ensimmäinen kirje	1. Joh.	1Joh.
Johanneksen toinen kirje	2. Joh.	2Joh.
Johanneksen kolmas kirje	3. Joh.	3Joh.
Jaakobin kirje	Jaak.	Jaak.
Juudaan kirje	Juud.	Juud.
Johanneksen ilmestys	Ilm.	Ilm.


VT:n mitat, painot, rahat ja ajat
VT:n mitat, painot ja rahat

Saat lisätietoja Vanhassa Testamentissa esiintyvistä mitoista, painoista ja rahoista valitsemalla haluamasi kohdan alla olevasta luettelosta.

Vanhan Testamentin pituusmitat

Vanhan Testamentin tilavuusmitat

Vanhan Testamentin painot

Vanhan Testamentin rahat


VT:n pituusmitat

Tavallisin pituusmitta oli kyynärä (hebr. ammaa). Se laskettiin kyynärpäästä keskisormen päähän ja vastasi noin puolta metriä.

Kyynärässä oli kaksi  vaaksaa (hebr. seret, 1 Sam. 17:4 y.m.).

Vaaksassa oli kolme kämmenleveyttä (hebr. toofah, 2 Moos. 25:25 y.m.).

Kämmenenleveydessä oli neljä sormenleveyttä (hebr. esba).

Suurehko pituusmitta oli ruokomitta (hebr. kaanee, ruoko, ruokosauva), joka vastasi kuutta kyynärää (Hes. 40:5 y.m.).

Epämääräisiä pituudeltaan olivat askel (hebr. sa'ad, 2 Sam. 2:13) ja päivänmatka (2 Moos. 3:18 y.m.).

Ylimalkainen pintamitta oli auranala (hebr. semed, juhtapari), joka käsitti suunnilleen niin paljon peltoa tai viinitarhamaata, kuin yhdellä juhtaparilla ehdittiin päivässä kyntää (1 Sam. 14:14 y.m.).

Lue myös:

Vanhan Testamentin tilavuusmitat

Vanhan Testamentin painot

Vanhan Testamentin rahat

Uuden testamentin mitat, painot ja rahat


VT:n tilavuusmitat
Tilavuusmitat

Tilavuusmitat perustuivat suureksi osaksi seksagesimaali- eli kuusikymmenjärjestelmään, vain vähäisessä määrässä desimaali- eli kymmenjärjestelmään.

Suurin tilavuusmitta oli hoomer (Jes. 5:10 y.m.), jolla mitattiin kuivia aineita ja joka vastasi 364,4 litraa. Yhtä suuri oli koor, jolla mitattiin sekä kuivia aineita (1 Kun. 4:22 y.m.) että juoksevia aineita (Hes. 45:14). Viljamittana mainitaan myös letek, joka oli puoli hoomeria (Hoos. 3:2).

Useimmin mainittu tilavuusmitta oli eefa, joka oli kymmenes osa hoomeria (siis 36,44 litraa) ja jota käytettiin niinkuin tätäkin vain kuivia aineita mitattaessa (3 Moos. 19:36 y.m.). Yhtä suuri oli myös bat, jota käytettiin aina vain juoksevia aineita mitattaessa (Hes. 45:14).

Pienemmistä tämän luokan mitoista oli tavallisimpia seaa (kreikan saton), joka oli kolmas osa eefaa eli siis 12,148 litraa. Se on käännetty sanalla "vakka" (1 Moos. 18:6 y.m.). Puolta pienempi eli siis 6,074 litraa oli hiin, joka oli kuudes osa bat-mittaa (2 Moos. 29:40). Siitä mainitaan usein puoli, kolmannes ja neljännes.

Eefan kymmenes osa oli nimeltään goomer (hebr. oomer), joka siis vastasi 3,64 litraa (2 Moos. 16:36 y.m.); tai käytettiin siitä lyhyesti nimitystä kymmenesosa (hebr. issaaroon, 4 Moos. 28:5).

Verraten harvinainen oli kab, jonka neljännes esiintyy vain 2 Kun. 6:25. Kab oli kolmas osa hiin-mittaa, kuudes osa vakkaa ja kahdeksastoista osa eefaa tahi batia, siis 2,024 litraa. Kab-mitan neljäsosa oli nimeltään

log, joka 3 Moos. 14:10 s. mainitaan öljymittana. Sen suuruus oli 0,506 litraa.

Lue myös:

Vanhan Testamentin pituusmitat

Vanhan Testamentin painot

Vanhan Testamentin rahat

Uuden testamentin mitat, painot ja rahat


VT:n painot
Painot

Painotkin perustuivat pääasiassa kuusikymmenjärjestelmään. Peruspainot olivat talentti, miina ja sekeli; 1 talentti = 60 miinaa = 3600 sekeliä. Niiden suhteellinen paino oli seuraava:

talentti (hebr. kikkaar, "kiekko") lähes 60 kilogrammaa (tarkalleen 58,944 kg);

miina (hebr. maane) lähes 1 kilogramma tarkalleen 982,4 grammaa);

sekeli (hebr. shekel), kuudeskymmenesosa miinaa vastasi noin 16 grammaa (tarkalleen 16,37 gr). Yleisimmin käytetty painoyksikkö oli juuri sekeli, jonka osina mainitaan puolisekeli (hebr. beka, 1 Moos 24:22 y.m.) ja neljännessekeli (1 Sam. 9:8) sekä geera ("jyvänen"), joka oli kahdeskymmenes osa sekeliä (2 Moos. 30:13 y.m.).

Paitsi tätä painojärjestelmää on Vanhassa Testamentissa jälkiä nuoremmastakin, kymmenjärjestelmään pohjautuvasta punnitsemistavasta. Sen mukaan miina vastasi 50 sekeliä ja talentti 3000 sekeliä.

Lue myös:

Vanhan Testamentin pituusmitat

Vanhan Testamentin tilavuusmitat

Vanhan Testamentin rahat

Uuden testamentin mitat, painot ja rahat


VT:n rahat
Rahat

Tavallisimmat vaihtovälineenä käytetyt jalot metallit olivat kulta ja hopea. Metallikappalet punnittiin kauppaa päätettäessä vaa'alla (1 Moos. 23:15; Jes. 46:6). Jo varhain lienee ollut käytännössä muodoltaan ja painoltaan jotenkin määrättyjä metallikappaleita, "rahoja", useimmiten hopearahoja (1 Moos. 42:25). Sellainen oli kesita (1 Moos. 33:19 y.m.). Mutta varmuuden vuoksi oli sellaisetkin rahat aina punnittava. Rahayksiköt olivat samat kuin painoyksiköt, siis talentti, miina ja sekeli. Näistä oli sekeli enimmin käytännössä ja painoi, niinkuin jo on mainittu 16,37 grammaa; mutta käytettiin myös sekeliä, joka oli puolta keveämpi. Makkabilaisajalta tavatut lyödyt sekelit painavat keskimäärin 14,55 grammaa. 50 sekeliä (sekä kultaa että hopeata) muodosti miinan ja 60 tällaista miinaa, eli siis 3000 sekeliä talentin.

Jos kultasekeli arvioidaan noin 45 kultamarkaksi ja hopeasekeli 2 1/2 kultamarkaksi, saadaan seuraavat arvot:

1 kultasekeli	= 16,37 gr	= 45	kultamarkkaa
1 kultamiina	= 818,6 gr	= 2250	kultamarkkaa
1 kultatalentti	= 49,11 kg	= 135000	kultamarkkaa
1 hopeasekeli	= 14,55 gr	= 2:50	kultamarkkaa
1 hopeamiina	= 727,5 gr	= 125	kultamarkkaa
1 hopeatalentti	= 43,65 kg	= 7500	kultamarkkaa

Persialaiskautena käytettiin dareikki (hebr. adarkoon) nimistä kultarahaa (Esra 8:27), joka painoi 8,40 gr ja vastasi noin 23 kultamarkkaa.

Lue myös:

Vanhan Testamentin pituusmitat

Vanhan Testamentin tilavuusmitat

Vanhan Testamentin painot

Uuden testamentin mitat, painot ja rahat


UT:n mitat, painot ja rahat

(Rahojen arvo laskettu Suomen kultamarkan alkuperäisen arvon mukaan.)

Astia, kreikankielellä batos, Luuk.16:6, oli noin 40 litraa.

Denari, roomalainen raha, oli oikeastaan noin markan, mutta keisari Neron aikana tuskin 40 pennin arvoinen. Matt. 18:28 ja muualla.

Hopearaha, 1) kreikankielellä drakhmee, noin markan arvoinen raha, Luuk. 15:8,9. 2) kreikankielellä stateer, oli noin 3 markanarvoinen, Matt. 17:27. 3) kreikankielellä argyrion, merkitsee: hopea, hopearaha; 30 hopearahaa, Matt. 26:15. 27:3,9, arvellaan vastanneen noin 100 Smk. Tämä sana esiintyy myös Ap.t. 19:19, siinä mainitut 50,000 hopearahaa vastasivat noin 46,500 Smk.

Koiniks-mitta vastasi yhtä päiväannosta jyviä. Ilm. 6:6.

Kyynärä, kreikankielellä peekhys, Matt. 6:27. Luuk. 12:25. Ilm. 21:17.

Leiviskä, 1) kreikankielellä talantiaios, oikeastaan talentinpainoinen. Talentti oli 21,25 - 53,12 kiloa. Ilm. 16:21, 2) kreikankielellä talanton, oikeastaan samansuuruinen paino kuin edellinen, sitten raha, noin 5,600 Smk. Matt. 18:24. 25:15, 16, 17, 18, 20, 22, 24, 25, 28. 3) kreikankielellä mnaa, oli noin 100 Smk. Luuk. 19:13, 16, 18, 20, 24, 25.

Mitta, kreikankielellä metreetes, Joh. 2:6, oli noin 40 litraa.

Naula, kreikankielellä litra, roomalainen paino, noin 327 grammaa, Joh. 12:3. Sata naulaa, Joh. 19:39, oli siis noin 32 kiloa.

Penni, kreikankielellä kodrantees, neljäsosa assia, kaksi leptonia, oli vähän enemmän kuin meidän penni, Mark. 12:42. (Matt.5:26 on sana kodrantees suomennettun sanalla ropo.)

Ropo, 1)kreikankielellä lepton, oli pienin kreikalainen raha, noin puolen pennin arvoinen, Mark. 12:42. Luuk. 12:59. 21:2. 2) kreikankielellä assarion, oikeastaan roomalainen assi, sitten jokainen pieni raha, Matt. 10:29. Luuk. 12:6. 3) kreikankielellä kodrantees Matt. 5:26.

Sapatinmatka, kreikankielellä hodos sabbatuu, oli se matka, joka juutalaisen oli lupa kulkea sapattina. Se oli 6 stadionia eli vähän yli kilometrin, Ap.t. 1:12.

Temppelivero, kreikankielellä dirakhmon, vastasi noin kahta markkaa, Matt. 17:24.

Tynnyri, kreikankielellä koros, lienee ollut 394 litraa, Luuk. 16:7.

Vakomitta, kreikankielellä stadion, oli 192 metriä, Matt. 14:24. 60 vakomittaa, Luuk. 24:13, oli siis 11,52 kilometriä; 25 tai 30 vakomittaa, Joh. 6:19, 4,80 tai 5,76 kilometriä; 15 vakomittaa, Joh. 11:18, 2,88 kilometriä. Sana esiintyy vielä Ilm. 14:20. 21:16.

Virsta, Kreikankielellä million, oikeastaan 1000 askelta, sitten pysyvä mitta, noin 1,55 kilometriä, Matt. 5:41.

Lue myös:

Vanhan Testamentin pituusmitat

Vanhan Testamentin tilavuusmitat

Vanhan Testamentin painot

Vanhan Testamentin rahat


Elektroniseen muotoon siirtäminen

Vanha käännös on kirjoitettu talkooperiaatteella. Data Universum Oy kokosi teemin joka kirjoitti osan Raamattua ja osa tekstistä saatiin valmiina muilta vanhan käännöksen kirjoittajilta, esim. Naseret BBS:n ja Juha Huppusen kautta.

Jokainen jae kirjoitettiin kahteen kertaan eri henkilöiden toimesta ja pääasiassa Lauri Koistinen ja Data Universum Oy:n Janne Lahti vertaili koneellisesti nämä kaksi erillistä tekstiä. Vertailijaohjelman teki Data Universum Oy:n Harri Klapuri. Seuraavaksi tekstit vielä oikoluettiin WP:n oikolukuohjelmalla.

Genesis-kirjat Jyväskylästä käytti omassa rinnakkais-Raamatussaan (sekä vanha että uusi käännös vierekkäin) syntynyttä raamatuntekstiä ja oikoluki vielä kertaalleen tekstin kasetilla olevan Raamatun avulla.

Tarkoituksena oli saada mahdollisimman virheetön raamatunkäännös ja siinä onnistuttiinkin erittäin hyvin. Syntyneen ASCII-tekstin saa veloituksetta omaan käyttöönsä Kristityn Tietotekniikka ry:n kautta.

Lopuksi ASCII-muodosta teksti on muutettu Data Universum Oy:n Harri Klapurin tekemällä C-ohjelmalla Amiga 3000-ympäristössä (kääntäjä: SAS/C 6.3) MikroRabbi-formaattiin.

Seuraavat henkilöt ovat olleet mukana tämän käännöksen sisäänkirjoittamisessa:

Lauri Aho

Leena Apt

Juhani Eilola

Kaarina Hakala

Eki Hirvisaari

Markku Hänninen

Sami Hänninen

Jari Isoviita

Miika-Markus Järvelä

Sami Kallio

Tanja Kallio

Ilpo Kantonen

Harri Klapuri

Lauri Koistinen

Janne Lahti

Tommi Myllymäki

Tapio Paattilammi

Timo Pudas

Antti Saastamoinen

Jukka Salonen

Anne Siren

Tero Suihkonen

Rolf Strömsund

Sami Tohmola

Antti Tuohimaa

Taina Tuohimaa

Jukkamikko Virtanen

Mika Väliviita

Stig Åhlberg


MikroRabbin eroavaisuudet paperiversioon nähden

Jos luvun jae 1 puuttuu, on luvun ensimmäinen jae koodattu jakeeksi 1.

Käytetyt lyhenteet mukailevat vuoden 1992 Raamatun käännöstä, jotta käyttäjien ei tarvitse opetella uusia lyhenteitä.