Copyright: Copyright ® 1991 - 1993 by Kaarle Kaila


Päähakemisto
KKTILIT.XLA-kirjanpito-ohjelmisto Päähakemisto

Copyright © Kaarle Kaila 1991-1993.

Ohjelman esittely

Ohjelman asennus

Ohjelman komennot

Ohjelmaan käyttämät tiedostot

Kirjanpito yleistä

Kirjanpito kktilit ohjelmalla

Lääkärin kirjanpito

Vuokrakirjanpito

Reskontra

Tilintarkastajien kertomus (esimerkki)

Kirjanpitolaki 10.8.1973/655

Kirjanpitoasetus 30.12.1992/1575

Instructions in English


Esipuhe
Ohjelman käyttöoikeus, käyttäjäksi rekisteröinti ja ohjelman esittely.

Copyright © Kaarle Kaila 1991-1993.

Ohjelman omistaa sen tekijä Kaarle Kaila.

Shareware ohjelma. Voit vapaasti kokeilla ohjelmaa sekä ottaa siitä kopioita ja jakaa sitä muille. Voit myös kokeilla ohjelmaa 60 vrk ajan ilman maksuvelvoitetta. Tämän ajan jälkeen, jos päätä jatkaa ohjelman käyttöä tulee sinun maksaa ohjelman käyttömaksu.  Ellet hyväksy näitä käyttöehtoja älä käytä tätä ohjelmaa.

Päivitys KKTILIT ohjelman edellisestä versiosta tähän KKTILIT V3.0:een vaati myös käyttömaksu suorittamisen.

Tämä käyttömaksun suoritus tapahtuu pankkisiirtolomaketta käyttäen. Osoite ja tilinumero ovat.

Kaarle Kaila

Kalenteritie 23 B 4

02200 ESPOO

Pankkiyhteys KOP-Pitäjänmäki. Tilino: 125750-233160.

Käyttömaksu on 185 mk uudelle käyttäjälle ja 135 mk jos käyttäjä on maksanut edellisen version käytöstä.

Pankin kautta ei saa luotettavasti tilillepanon mukana tulevia tietoja. Tästä syystä postikortti on tarpeellinen, jotta saan varmasti tietooni käytäjän nimen ja osoitteen mahdollisten tiedotteiden lähettämistä varten. Kirjoita nimesi ja pankkisiirron maksupäivä, jotta mahdollisissa ohjelmaa koskevissa yhteydenotoissa voin tarkistaa maksusuoritukses.

Voin tehdä ohjelman käyttöönottoon liittyvää rajoitettua puhelinneuvontaa käyttömaksun maksaneille käyttäjille. Muusta konsultoinnista on neuvoteltava tapauskohtaisesti. Puhelinnumeroni on (29.10.1993):90-5696204/t ja 90-885289/k. Sähköpostilla tavoitat myös hyvin.

S.mail tunnus Kaila_Kaarle_ICL tai

X400: C=FI A=MAILNET P=ICL O=ICL OU1=FIN1701 S=KAILA G=KAARLE

Mikäli teet ohjelmaan (merkittäviä) muutoksia, tulee sinun säilyttää about komennossa oleva Copyright lause sekä tämä Help funktio. Ohjelman kaupallinen käyttö (myyminen rahasta) on sallittu vain erikseen kanssani niin sovittaessa.

Espoo 29.10.1993

Kaarle Kaila

Ohjelman esittely

KKTILIT on kirjanpito ohjelmisto. Kirjanpitopuoli pohjautuu alunperin Mikko J Salmisen PASCAL kielellä MS-DOS ympäristöön tekemään kirjanpitoohjelmaan MIKKAR. MIKKAR.EXE on ohjelman ensimmäisen version dokumentoinnin mukaan otettu käyttöön 1.10.1986. MIKKAR lienee tehty yhdistysten kirjanpitoohjelmaksi. Ryhtyessäni vuoden 1990 elokuussa asunto-osakeyhtiömme isännöitsijäksi osui tämä MIKKAR silmiini. Edellisen isännöitsijämme kanssa kokeilimme MIKKAR:ia ja koko homma sujui mielestäni oikein hyvin. MIKKAR:in avulla minullekin selvisi jonkun verran nämä kirjanpidon salat.

MIKKAR on DOS ohjelma ja sen puutteena on myös tili ym tiedostojen hankala käytettävyys. Olin jo tuolloin tutustunut melko hyvin Excelin ohjelmointimahdollisuuksiin ja päätin toteuttaa vastaavan kirjanpitoohjelman Excel ympäristöön.

Ensimmäinen julkaisemani KKTILIT ohjelman Excel versio (V2.00) jonka nyt muistan on päivätty 12.9.1991. Todennäköisesti aikaisemmat versiot olivat vain henkilökohtaisessa käytössäni.

Tässä KKTILIT versiossa 2.00 oli mukana vuokrakirjanpito, joka tietysti oli minulle tärkeä. Tämä vuokrakirjanpito pohjautuu alunperin siihen manuaaliseen vuokrien seurantaan, jota olin joutunut tekemään ja hankalaksi havainnut. Vuokrakirjanpidon olen täysin uusinut V3.0:aan ja saanutkin siihen joukon lisäominaisuuksia ja samalla saanut sen huomattavasti nopeutumaan. V2.0:n vuokrakirjanpidossa olin sitä mieltä, että sillä ei pitäisi hoitaa yli 15:n huoneiston vuokrakirjanpitoa. Nyt valitsemallani menetelmällä ei nähdäkseni ole tällaista rajoitusta.

Olen myös lisännyt yksinkertaisen Reskontran ohjelman tähän versioon. Reskontra ja vuokrakirjanpito onkin toteutettu osittain samalla menetelmällä.

Ohjelman ensimmäisen version jälkeen olen jonkun verran opiskellut kirjanpitoa mm GAUDEAMUS: KIRJANPIDON ESIKURSSI, tekijät Jouko Lehtovuori ja Kalervo Virtanen avulla.:

Kirjanpitoa koskevaa kappaletta kirjoittessani sekä tuloslaskelmaa ja tasetta tehdessäni olen ottanut mallia myös seuraavasta monisteesta:

ASUNTO-OSAKEYHTIÖN KIRJANPITO

Liiketaloustiede: laskentatoimen seminaaritutkielma

Helsingin kauppakorkeakoulussa 3.10.-77

Laatija:	Juhani Lepistö

Opponentti:	Seppo Salo

Tätä ohjelman versiota 3.0 tehdessäni olen myös tutstunut uudistuneeseen Kirjanpitolakiin ja asetukseen kirjasta:

SÄÄDÖSTIEDOT 1/1993

KIRJANPITO

Painatuskeskus Oy


Ohjelman asennus

Ohjelma toimitetaan itsestään purkautuvana KKT0300.EXE tiedostona. Ohjelma asennetaan kopioimalla tämä tiedosto tätä varteen luotuun levyhakemistoon. Käynnistä tämä exe tiedosto jolloin sen sisältö purkautuu tähän hakemistoon. Tämän exe tiedoston voit tämän jälkeen poistaa säästääksesi levytilaa.

Seuraavat ohjelman tiedostot liittyvät KKTILIT ohjelman suomenkieliseen versioon:

KKTILIT.XLA	Ohjelmatiedosto

KKTILIT.DEF	Määritystiedosto

KKTILIT.HLP	Ohjetiedosto

KKTILIT.ICO	Ikonitiedosto

KKASOY.XLS	Asunto osakeyhtiön tilitiedosto

KKYHD.XLS	Yhdistyksen tilitiedosto

KKYRITYS.XLS	Yrityksen tilitiedosto

KKMEDIC.XLS	Ammatinharjoittajan tilitiedosto. Tilikarttana on lääkärin tilikartta.

KKVUOKRA.XLS	Vuokrakirjanpidon mallitiedosto

KKASIAK.XLS	Asiakastiedoston malli

VERO51.XLS	Ammatinharjoittajan tuloslaskelma.

VERO62.XLS	Erittely varauksista ja kuluvan käyttöomaisuuden poistoista.

VERO63.XLS	Lisätiedot.

Englanninkielisen version KKBOOKS tiedostot ja asennus

KKTILIT.XLA on kieliriippumaton ohjelmamoduli. Muut osat ovat suomenkielisiä. Ohjelmasta on olemassa englanninkielinen rajoittuneempi versio. Itse ohjelmamoduli on näissä sama. Ohjelman kääntäminen toiselle kielelle ei siis vaadi kajoamista itse ohjelmamoduliin, mutta kaikki tekstit .def ja .xls tiedostoissa tulee kääntää ko kielelle.

Ohjelma tarvitsee toimiakseen tilitiedoston, joka sisältää tilitapahtumat, tilikartan ja tuloslaskelma-tase pohjan sekä joukon määrityksiä ja kaavoja. Ohjelman mukana seuraa malliesimerkkeinä seuraavat tilitiedostot:

KKASOY.XLS ja KKMEDIC.XLS ovat melko täydellisiä tilikarttoineen ensinmainittu asunto osakeyhtiön käyttöön ja toinen lääkärin kirjanpitoon. Muut sisältävät tuloslaskelman ja taseen vuoden 1993 kirjanpitolain mukaan, mutta tilikartta puuttuu osittain. Otan mielelläni vastaan joltain KKTILIT ohjelman käyttäjältä täydennetyn tilitiedoston, jonka voisin sitten liittää tämän ohjelman seuraavaan versioon. Tuloslaskelmassa ja taseessa on joukko kaavoja, joiden päämääränä on hoitaa varsinainen laskenta. Kaavojen oikeellisuus on syytä tarkistaa, koska en ole KKASOY.XLS tiedoston lisäksi voinut näitä kaavoja käytännössä todentaa.

Mikäli vuokrakirjanpitoa käytetään tarvitaan myös vuokrakirjanpitotiedosto KKVUOKRA.XLS.

Ohjelmatiedostojen KKTILIT.XLA, KKTILIT.DEF ja KKTILIT.HLP on sijaittava samassa hakemistossa.

Ohjelma on tehty Excel 4.0:n Int'l Add-In makrona. Excel, kuten muutkin Windows sovellukset käyttävät Control Panelissa määriteltyjä numero ja päivämääräformaatteja. Vaihtoehtoja ovat mm käytetäänkö desimaalipilkkua tai pistettä ja minkälaista päivämääräformaattia halutaan käyttää. Nämä muotoiluun vaikuttavat valinnat olen ohjelman tässä versiossa laittanut KKTILIT.DEF määritystiedostoon. Jos näiden asioiden kanssa tulee ongelmia, voi yrittää selvitä muuttamalla tässä tiedostossa olevia muotoiluja.

Tulostuksen muotoilu

Excel tiedostojen tulostus on riippuvainen tulostuksessa käytettävästä kirjoittimesta ja sen kirjasinlajeista (fonteista). Kirjoitinriippuvaisia ovat mm sarakeleveydet, jotka mahtuvat ko kirjoittimen sivuille. Excel sarakkeiden leveys määritellään keskimääräisenä normaalikirjasinlajin kirjaimen leveytenä, joka vaihtelee kirjoittimesta toiseen. Jotta tulostus tapahtuisi mahdollisimman sujuvasti onkin syytä säätää käytettävien sarakkeiden leveydet oikein.

Osa raporteista käyttää tulostuksessa tilitiedostossa olevia leveyksiä. Muuttamalla näitä leveyksiä muuttuu siis myös tulosteen ulkomuoto. Kaikkien raporttien tulostus voidaan keskeyttä ja ennen lopullista tulosta sovittaa esim Print Preview komennon avulla.

Joidenkin raporttien sarakkeiden tulostusleveydet määritellään KKTILIT.DEF tiedostossa sarakkeessa D-M. Näitä muuttamalla saadaan aikaan pysyvä muutos näiden tulosteiden ulkoasussa. Muista tallettaa tekemäsi muutokset. KKTILIT.XLA ohjelma nimittäin aina sulkee KKTILIT.DEF tiedoston tallettamatta sitä ensin. Seuraavat tulosteet ja niitä vastaavat rivit ovat:

Col_AccMap	Tilikartta

Col_MainBook	Pääkirja

Col_SaldoList	Saldolista

Col_Result	Yksinkertainen saldoista laskettu tulos/taselaskelma.

Malliksi ja apuvälineeksi olen varsinaisten leveyksien alapuolelle valmiiksi laittanut joidenkin käytössäni olleiden kirjoitinten sarakeleveydet. Mikäli käytössäsi on jokin näistä kirjoittimista voit kopioida ko leveystaulukon varsinaisiksi sarakeleveyksiksi. Mikäli et löydä käyttämääsi kirjoitinta tästä joudut kokeilemalla hakemaan sopivat leveydet. Kokeilu tapahtuu esimerkiksi niin, että otat ohjelmasta haluamasi tulostuksen PRINT PREVIEW komennolla. Tulos tapahtuu välitiedoston kautta. Tämän välitiedoston sarakkeita on helppo muutella. Sarakeleveydet on sitten tarkistettavissa (FORMAT COLUMN WIDTH) komennon avulla.

Varsinaisten tulostusten kirjasinlaji ja koko määritellään KKTILIT.DEF tiedoston sarakkeen D alussa olevissa kentissä otsikko ja teksti. Muuttamalla näden kenttien kirjasintyyliä vaikutat myös (useimpien) tulosteiden ulkoasuun. Osa suoraan tilitiedostosta tulostettavien raporttien kirjasintyypeistä ei muutu tällä komenolla. Jos haluat tässä määrätä käytetyn kirjasinlajin sinun on tehtävä muutos suoraan tilitiedostoon. Mm tuloslaskelma/tase tulostetaan suoraan tilitiedostosta.

Jos haluat, voit asentaa KKTILIT.XLA makron Windows 3.1:n Program Manageriin. Tämä tapahtuu Program Managering File New komennolla. Hae Browse (Selaa) komennolla hakemisto, jossa kktilit sijaitsee ja laita tiedoston nimeksi kktilit.xla. Voit liittää ohjelman mukana seuraavan KKTILIT.ICO ikonin tähän komennolla Change Icon ja määrittelemällä ikonisi tämä kktilit.ico. Tällöin kirjanpitoohjelmisto käynnistyy automaattisesti oikeassa hakemistossa, eikä tili-, vuokra- ja reskontratiedostoa tarvitse lähteä hakemaan muista hakemistoista (mikäli ovat samaasa hakemistossa kuin itse ohjelma).

Ohjelman käynnistys

Ohjelma käynnistyy käynnistämällä Excel ja FILE-OPEN komennolla ladataan KKTILIT.XLA. Ohjelman käynnistymisen jälkeen käynnistyy myös dialogi, jolla voi samalla valita käytettävän tilitiedoston. Ohjelma tuo käynnistyksen yhteydessä Excel menuriville komennon Kirjanpito. Tästä komennosta käynnistetään ohjelman eri toiminnot.


Muutokset KKTILIT versiosta 2.0

Tiedostojen muoto on jonkunverran muuttunut KKTILIT ohjelman version nähden.

1. Tilitiedosto

Tilitiedoston merkittävin muutos on se, että tilien sarakkeet ovat vaihtaneet paikkaa keskenään ja samalla muuttaneet otsikoitaan. Tässä lyhyt selitys mistä on kysymys:

Versiossa 2.0 käytettiin saraketta C "an" eli mistä tiliä varten ja saraketta C "per" eli minne tiliä varten.

Versiossa 3.0 käytetään saraketta C Debet tiliä (per/minne) ja saraketta D Kredit tiliä eli an/mistä varten. Ohjelma tarkistaa aina ottaessaan tilitiedoston käyttöön, että sarakkeen C otsikko (kentässä C2) ei ole "an".

Jos sinun tilitiedostossa on kentässä C2 otsikko "an" sinun täytyy vaihtaa nämä sarakkeet keskenään ja vaihtaa otsikot Debet:iksi ja Kredit:iksi.

Tämä johtuu kirjanpidon yleisimmästä käytännöstä, että Debet/Kredit ovat yleisimmässä käytössä sekä se, että Debet on vasemmalla puolella ja Kredit oikealla.

Tilitiedoston kenttien nimet (Define Name komennolla määritellyt) on myös muutettu englanninkielisiksi. Katso tilitiedoston kuvausta kenttien nimistä ym.

Tilityypeistä on tyyppi S poistettu tarpeettomana käytöstä. Versiossa 2.00 S oli Poistotilin tyyppi. Nyt Poistotilin tyyppi on M eli sama kuin muutkin menot.

Onkin syytä ottaa käyttöön uudet tilitiedostomallit. Niihin tulee siirtää aikaisemmin käytössä ollut tilikartta edellisessä kappaleessa olevilla muutoksilla. Jos kuluvan tilikauden tapahtumat siirretään uuteen versioon tulee sarakkeet C ja D vaihtaa keskenään yllämainitusta syystä.


Kirjanpito yleistä

Yleiset säännökset on kuvattu Kirjanpitolaissa sekä Kirjanpitoasetuksessa

Tilinavaus. Tapahtumat tositenumerolle 0

Tilin avauksessa edellisen tilinpäätöksen tase kirjataan tositenumerolle 0 tilivientinä. Vastatilinä käytetään aina Tasetiliä. Ensin viedään VASTAAVAA tilit. Jos tilillä (esim shekkitilillä) on tilinpäätösvaiheessa rahaa, merkitään tilin debettiin tämä summa. Mikäli ko vastaavaa tililtä on puuttunut rahaa viedään tämä summa tilin kredittiin. VASTATTAVAA tilit viedään päinvastoin niin, että jos tilillä on rahaa viedään summa tilin kredittin. Esimerkiksi edellisen tilikauden ylijäämä viedään kredittiin, kun edellisen tilikauden alijäämä viedään debettiin.

Siirtovelat ja saamiset tositenumerolle 0 (esimerkki KKASOY.XLS tiedostossa)

Tämän lisäksi on hyvä siirtää tilinpäätöksen aputileillä olevat rahat oikeille tileilleen. Tällaisia aputileja ovat mm siirtovelat ja saamiset. Tämä pätee ainakin pienissä Asunto Osakeyhtiöissä, jossa kirjaukset tehdään pääasiassa maksuperusteella.

Kirjausten suorittaminen (As Oy:n Kirjanpito sivut 3-4)

Jos kirjanpitoa pidetään maksuperusteella, kuten on asianlaita usein asunto-osakeyhtiöissä, on ostovelat ja mahdolliset vuokra- ja vastikesaatavat kyettävä jatkuvasti selvittämään. (KPL 6§)

KPL 7§: "Liiketapahtumat on kirjattava aika- ja asiajärjestykseessä."

KPL 8§:n mukaan on kirjausten perustuttava päivättyihin ja numeroituihin tositteisiin.

Tilinpäätös (As Oy:n Kirjanpito sivu 4)

KPL:n 16§:n mukaan kirjataan tilinpäätöksessä tilikauden tulot tuotoiksi. Tuotoista vähennetään kuluina ne menot, joista ei todennäköisesti enää kerry niitä vastaavaa tuloa. Muut menot aktivoidaan taseen vastaaviin.

Tilinpäätöksen, kuten myös koko kirjanpidon varsinaisena tehtävänä on tuloksen laatiminen. Asunto-osakeyhtiön kohdalla ei tuloksen laskeminen ole olennaista, koska se ei toiminnassaan tavoittele voittoa. Osakkaiden etu ei edes välttämättä vaadi tuloksen laskemista.

Tilinpäätös käsittää tuloslaskelman ja taseen. Lisäksi on tilinpäätökseen liitettävä tase-erittelyt, "joissa on yksityiskohtaisesti ryhmittäin luetteloitu kirjanpitovelvollisella tilikauden päättyessä ollut rahoitusomaisuus ja vaihto-omaisuus sekä käyttöomaisuus tai siinä tilikauden aikana tapahtuneet lisäykset ja vähennykset sekä muut pitkävaikutteiset menot ja pitkävaikutteiset sijoitukset, jotka om merkitty taseeseen (aktivoitu), samoin kuin vieras pääoma." (KPL 14§)

Maksuperusteella pidetty kirjanpito on tilinpäätöksessä muutettava suoriteperusteiseksi. Esim rästivuokrat kirjataan siirtosaamisiin, ennakkovuokrat siirtovelkoihin ja maksamaton öjlylasku ostovelkoihin.

Jos asunto-osakeyhtiö tekee KPL:n 18§:n mukaisen arvonkorotuksen kiinteistölleen, on tämä arvonkorotus merkittävä arvostuseräksi vastattaviin. Tällainen arvonkorotus tulee kysymykseen, jos kiinteistö (rakennus + tontti) on tilinpäätöspäivänä pysyvästi hankintamenoa olennaisesti suurempi. Useinhan rakennusten ja tonttien arvolle käy juuri näin.


Kirjanpito KKTILIT ohjelmalla

Tilitiedosto pitää sisällään kaikki tiedot tilikauden tapahtumista.

Kirjanpidon käyttöönotto alkaa tilikartan luomisella. Tämä on kuvattu kappaleessa Tiedostot

Yrityksen/Yhdistyksen nimi max 4 riviä sekä tilikauden alkamispäivä kirjoitetaan sitä varten varattuun paikkaan tilitiedostossa.

Tapahtumien syöttö tapahtuu pankin tositteiden saavuttua.

Saldolistan avulla tarkistetaan pankkitilin/tilien saldoista, että kaikki summat on viety oikein, eikä mitään puutu.

Saldolista näyttää myös tilikauden budjetoidut luvut sekä % luvut miten lähellä / kaukana tavoitteesta ollaan. Saldolistaan voidaan myös tallettaa edellisen vuoden luvut, jolloin nekin ovat näkyvissä.

Mikäli tilitapahtumien syötössä on tapahtunut virheitä on nämä virheet korjattava manuaalisesti. Tämän jälkeen voidaan käyttää komentoa Tapahtumasaldot kuntoon jotta saadaan saldolista taas kuntoon. Mikäli lukuihin on tehty korjauksia, ohjelma useassa tapauksessa myös havaitsee sen ja ehdottaa saldojen uudelleen laskentaa.

Tilinpäätös tehdään "hyvän kirjanpitotavan" mukaan viemällä tilinpäätöstapahtumat kauden muiden tapahtumien jälkeen.

Tilinpäätösdokumenttien tekemistä varten on kaksi vaihtoehtoa.

1. Kirjanpitoasetuksen mukaisessa muodossa.

Tilitiedostoon on määritelty Tuloslaskelmamalli tuloslaskelmaa ja tasetta varten. Näidenkin kuvaukset löytyvät tilitiedoston kuvauksen yhteydessä.

2. Tulos + tase suoraan saldoista.

Komennolla Tulos + Tase saldoista tulostetaan yksinkertaistettu tuloslaskelma ja tase saldojen perusteella. Järjestys on tilikartan mukainen. Tilitiedoston kuvauksessa selitetään tilikartta tarkemmin.


Vuokrakirjanpito

Vuokrakirjanpidon käsittelyn olen täysin uusinut tähän KKTILIT.XLA:n versioon 3.0.

Vuokrakirjanpidon luominen AsOy:tä varten on kuvattu KKVUOKRA.XLS tiedoston kuvauksen yhteydessä. Tässä selvitetään myös tiedostossa olevien kenttien ym informaation antama informaatio.

Vuokrakirjanpito tapahtuu varsinaisten vuokranmaksutositteiden syötön yhteydessä.

KKVUOKRA.XLS tiedostosta löytyy myös kunkin asunnon maksamatta / liikaa maksettu saldo kunkin kuukauden lopun tilanteena.

Vuokrakirjanpito ei sisällä erityistä tulostusrutiinia. Tiedosto voidaankin tulostaa eri muodoissaan sellaisenaan, jolla saadaan tyydyttävä dokumentti kauden vuokratapahtumista.

Vuokrasaldot kuntoon

Tämä rutiini laskee uudelleen kuukausittaiset vuokrasaldot vuokratiedostoon. Saldot lasketaan tilitiedostossa olevien vuokratapahtumien pohjalta.


Tilintarkastajien kertomus
Tilintarkastuskertomus

Olemme tarkastaneet As Oy Kalenteritie 23:n kirjanpidon ja tilinpäätöksen tilikaudelta 1.7.1992-30.6.1993 ja todenneet niiden olevan selkeästi ja hyvän kirjanpitotavan mukaisesti tehdyt.

Esitämme tämän tilikauden osalta vastuuvapauden myöntämistä hallitukselle ja isännöitsijälle.

Espossa 5.8.1993

______________________	______________________

Pekka Tarkastaja	Maija Asukas

Tämän tilintarkastuskertomusmallin olen tähän laittanut esimerkin vuoksi mukaan. Tämä käsittääkseni pitää sisällään oleellisimman, mitä tilintarkastuskertomikselta odotetaan jos tarkastajilla ei ole mitään huomauttamista. Jos haluat, voit tämän kopioda leikepöydälle Edit-Copy komennolla ja mukata siitä tarpeisiisi sopiva tilintarkastuskertomus.


Reskontra

Reskontratietojen syöttö

tapahtuu asiakastietojen liittämisellä tapahtumiin tapahtumatietojen syötön yhteydessä.

Asiakassaldot kuntoon

Tämä rutiini laskee uudelleen asiakaskohtaiset saldot asiakastiedostoon. Saldot lasketaan tilitiedostossa olevien reskontratapahtumien pohjalta.

KKTILIT ohjelman reskontran tausta sekä kuvaus

Ryhtyessäni tutustumaan siihen, mistä reskontrasta on kysymys pääsin tulokseen että yksinkertaiseen reskontraan tarvitaan tapahtumatositteeseen lisätiedoksi tositteen tyyppi, asiakasnumero, laskun numero ja viimeinen maksupäivä. Tositteen syöttö tapahtuu samaan tapaan kuin muunkin tositteen syöttö mutta ennen tositteen hyväksymistä tulee siihen liittää nämä lisätiedot. Tätä varten on tapahtumadialogissa nappula asiakas, jonka avulla nämä tiedot syötetään.

Tarvitaan erillinen reskontran asiakastiedosto samaan tapaan kuin vuokrakirjanpidossa. Tässä on listattu asiakkaat asiakasnumeroittain ja asiakaskohtaisine saldoineen. Tässä on tilaa myös muille asiakastiedoille.

Tapahtuman syöttödialogissa oleva Asiakas nappula tuo esiin asiakastiedoston, josta valitset asiakkaan. Valinta tapahtuu siten, että valitset kentän asiakastiedoston siltä riviltä, jossa asiakas on. Tämä jälkeen painat näytöllä näkyvää resume nappulaa. Ohjelma tuo esiin dialogin, jolla syötät laskun numeron ja viimeisen maksupäivän. Laskun numero on pakollinen, mutta viimeinen maksupäivä on valinnainen. Tämä asiakas ja tämä laskun numero syötetään tämän jälkeen tilitiedostoon, kunnes valitset uudestaan asiakas nappulasta uuden asiakastapahtuman. Tilitiedoston tyyppi sarakkeeseen tulee "R" osoittamaan, että tämä sarake on mukana reskontrakirjanpidossa. Kun lopetat tositteiden syötön, nollataan asiakastieto. Saman saat aikaiseksi valitsemalla dialogissa Ei reskontra nappulaa.

Asiakastiedostossa on asiakkaat lueteltu otsikkorivin alapuolella. Mikäli tarkoittamaasi asiakasta ei sieltä (vielä) löydy voit ensin kirjoittaa uudelle riville asiakkaan perustiedot ennekuin painat resume nappulaa.

Asiakastiedostossa olevan otsikkorivin edellinen rivi on varattu seurattavien tilien tilinumeroille. Otsikkorivillä olevaan kenttään jonka yläpuolella on tilinumero tuo Asiakassaldot kuntoon komento kyseisten tilien nimet. Näin määriteltyihin sarakkesisiin tapahtuman syöttökomento lisää tapahtuman summan.

Myyntisaamiset ja Ostovelat tilit ovat yleensä ne tilit, joita reskontrassa seurataan.

Esimerkki myyntireskontratapahtumasta:

1.	Saadaan tilaus omenista. Tilauksen arvo 100 mk

Tilitapahtumana viedään Omenat tililtä Kredit -> Myyntisaamiset tilille Debet 100 mk. Tässä vaiheessa reskontra näyttää, että saamiset asiakkaalta on 100 mk.

2.	Maksu tulee hyvissä ajoissa. Asiakas on hyödyntänyt 5 % kassaalennuksen:

Tilitapahtumana viedään Saamiset tililtä Kredit -> Pankkitilille Debet 95 mk ja Saamiset tililtä Kredit -> Alennukset tilille Debet 5 mk. Saatavat asiakkaalta on tältä osin nyt 0 mk.

Esimerkki ostoreskontrasta:

3.	Tilataan hiekkakuorma pihan korjauksia varten. Tilauksen arvo 200 mk. Lasku saatu. Tilitapahtumana viedään Ostovelat tililtä Kredit -> Korjaukset tilille Debet 200 mk. Tässä vaiheessa reskontra näyttää, että velka toimittajalle on 200 mk.

4.	Maksu suoritetaan määräpäivänä. Pankkitililtä Kredit -> Ostovelat tilille Debet 200 mk. Velka toimittajalle nyt 0 mk.

Tässä oli vain pari yksinkertaista esimerkkiä reskontran käytöstä. Tämä ohjelma ei aseta rajoituksia sille, minkätyyppisiä tapahtumat ovat. Ohjelman kannalta ne käsitellään aina samalla tavalla.

Seuraavanlaisia tapahtumatyyppejä voidaan tarvita:

Myyntireskontra:

Laskun syöttö Yleisimmin an tilinä jokin myyntitili ja per tilinä saamiset tili, mutta ehkä myös alennukset tili.

Maksusuorituksen syöttö An tilinä yleensä Saamiset ja Per tilinä rahoitustilit, alennukset tili ym.

Vuosialennusten, bonusten ym syöttö

Hyvityslaskun syöttö

Korkolaskun syöttö

Ostoreskontra:

Ostolaskun syöttö

Hyvityslaskun syöttö

Korkolaskun syöttö

Reskontran raportit

Joukko raportteja reskontraan myös tarvittaneen. Voisin kuvitella, että esim raportti maksamattomista /maksetuista / kaikista laskuista. Asiakkasraportti saldotilanteineen. Viimeisen maksupäivän ylityksistä oleva raportti voisi myös olla hyödyllinen. Koska KKTILIT tiedostot ovat selkeästi esillä Excel taulukkoina on tällaisten raporttien tekeminen tehtävissä suoraan tilitiedostosta kokoamalla. Tilitiedostoa en suosittele suoraan käsiteltäväksi koska tilitiedon muotoa ja järjestystä ei tule muuttaa. Raporttien tekemiseen suosittelenkin, että tilitapahtumat kopioidaan ensin uudelle tyhjälle lomakkeelle, jolloin niitä voi vapaasti lajitella ja yhdistellä.

Minä en ryhtynyt reskontraraporttien tekemiseen ohjelman tähän versioon koska totesin, että puutteellinen tietoni olemassa olevista reskontra järjestelmistä olisi todennäköisesti johtanut puutteellisuuksiin näissä raporteissa. Jos joku KKTILIT ohjelman käyttäjä on tehnyt hyödyllisä raportteja otan ne mielelläni vatsaan. Mikäli saan joltakin tällaisia raportintekomakroja saatan ne lisätä ohjelman seuraavaan versioon joko erillisinä tai mahdollisesti integroituna KKTILIT ohjelmaan. Voin harkita jonkun raportin tekemistä itsekin,erityisesti jos saan palautetta käyttäjiltä tästä asiasta.


Ohjelman komentojen yhteenveto
Ohjelman KKTILIT.XLA komennot

Ohjelman lisää lataamisensa jälkeen Excelin valikkoon (menuun) komennon Kirjanpito. Valitsemalla tämä komento tulevat ohjelman muut komennot näkyviin. Nämä komennot ovat:

Kirjanpitokomennot:

Tapahtumien syöttö	Uusien tilitapahtumien syöttö. Tästä voi syöttää myös vuokratapahtumia.

Vuokrien syöttö	Pelkkiä vuokratapahtumien syöttöjä

Tapahtumasaldot kuntoon	Tilisaldojen uudellen laskenta. Tarvitaan esimerkiksi jos on muutettu olemassaolevia tapahtumia. Ohjelma tarkistaa käynnistyessään määrätyissä kohdissa saldot ja huomatessaan poikkeamia tarjoutuu käynnistämään tämän rutiinin automaattisesti.

Vuokrasaldot kuntoon	Vuokrasaldojen uudelleen laskenta. Tarvitaan esim jos on muutettu olemassaolevia vuokrataphtumia.

Asiakassaldot kuntoon	Tämä komento laskee uudelleen asiakassaldot.

Tapahtumatietojen alustus	Uuden tilikauden kirjanpitotiedoston tyhjentäminen edellisen tilikauden tapahtumista.

Raportit

Tilikartta	Tilikartan tulostus

Pääkirja	Pääkirjan tulostus

Tilien saldot	Tilien saldojen tulostus

Tilitapahtumat	Tilitapahtumien tulostus

Tilinpäätösraportit

Tulos+Tase saldoista	Tuloksen laskenta sekä tuloslaskelman ja taseen tulostus suoraan tilikartasta /saldoista.

Tuloslaskelma+Tase	Komento tulostaa tilitiedoston sarakkeissa AB-AH sijaitsevan tuloslaskelman + taseen

Kytke tilikartta	Tämän komennon avulla kytketään tilikartan saldosarakkeet tuloslaskelman ja taseen kenttiin. Tilitiedoston kuvauksessa selitetään eri sarakkeiden merkitys.

Muut komennot

Help	Ohjeiden näyttö ja selailu

Exit Kirjanpito	Lopeta kirjanpitoohjelma

About	Ohjelman version näyttö


Tapahtumien syöttö

Tätä komentoa käytetään, kun syötetään uusia kirjanpitotapahtumia tilitiedostoon.

Ohjelma tuo esiin näytön, jolla annetaan tapahtuman tiedot. Tositteen numeroksi ohjelma tarjoaa edellisen tositteen numeroa +1. Mikäli tapahtuma liittyy edelliseen tositteeseen ja käyttää siis edellisen tositteen numeroa painetaan "Liittyy edelliseen" painiketta. Tilikauden avaukseen liittyvät tapahtumat viedään tositenumerolle 0. Tapahtuman kirjauspäivä ja summa kirjoitetaan ruutuihinsa samoin tapahtumaan liitettävä mahdolliset selittet ja projektinumero. Debet (mihin) Kredit (mistä) ja tilit valitaan listoistaan ja lopuksi painetaan "Hyväksy" painiketta. Mikäli Selite1 on jätetty tyhjäksi ja toinen tileistä on tyyppiä "R" tai "A" (Rahoitustili tai Tasetili) viedään Selite 1:ksi automaattisesti toisen tilin nimi selitteeksi. "+" ja "-" merkit päivämäärän perässä lisäävät/vähentävät päivämäärää yhdellä. Projekti ja Selite2  kentät antavat lisäinformaatiota tapahtumasta.

Komennolla Vuokra syötetään vuokratapahtuma. Vuokratapahtuman tiedot syötetään samanaikaisesti myös vuokratiedostoon KKVUOKRA.XLS.

Komennolla Asiakas liitetään tapahtumaan asiakasnumero, laskunnumro ja viimeinen maksupäivä. Tapahtumasta viedään asianmukaiset saldotiedot myös asiakastiedostoon.

Tapahtumasaldot kuntoon

Tämä rutiini laskee tapahtumasaldot kuntoon. Saldot ovat normaalitapauksessa jatkuvasti kunnossa eikä niitä tarvitse erikseen laskea. Mikäli tapahtumiin on tehty muutoksia suoraan tilitiedostoon on tapahtumasaldot laskettava kuntoon tällä rutiinilla. Moni tilitapahtumia käsittelevä rutiini ehdottaa tämän rutiinin automaattista suoritusta, mikäli tapahtumasaldot eivät täsmää.

Tapahtumatietojen alustus

Tällä rutiinilla poistetaan kaikki tapahtumat, sekä nollataan tapahtumasaldot. Uuden tilikauden tilitiedoston luonti onnistuu parhaiten käyttämällä pohjana edellisen tilikauden tilitiedostoa. Tämän rutiinin avulla poistetaan edellisen tilikauden tapahtumat. Edellisen kauden saldot muodostetaan sarakkeeseen W sarakkeista U ja T laskemalla. Mikäli kyseessä on uusi yhdistys/yritys, jonka kirjanpitoa ryhdytään hoitamaan, tulee uuden yhtiön tiedot sekä tilikauden aloituspäivä täydentää sarakkeeseen P ja sarakkeesta Q alkaen on täytettävä yrityksen tilejä kuvaava tilikartta. Uuden yrityksen edellisen vuoden saldot tulee manuaalisesti täydentää sarakkeeseen W, mikäli halutaan näitä vertailulukuja saldoluettelossa nähdä.


Tilikartta
Raportit

Tilikartta

Tämä rutiini tulostaa käytössä olevan tilikartan. Tulostus tapahtuu luomalla Excel tiedosto, joka sitten tulostetaan.

Pääkirja

Pääkirja on listaus tileistä tapahtumineen loppusummineen. Pääkirja komento tuo esiin näytön, jossa voidaan valita, mitkä tilit halutaan listata. Mikäli halutaan listata enemmän kuin yhden tilin tapahtuu listattavien tilien valinta siten, että valinnan aikana painetaan Shift tai Ctrl näppäintä. Tulostus tapahtuu luomalla Excel tiedosto, joka sitten tulostetaan.

Tilien saldot

Tämä rutiini tulostaa tilit voimassaolevine saldoineen. Aina kun tilinumeron tuhatluku muuttuu lasketaan yhteensäsumma. Tulostus tapahtuu luomalla Excel tiedosto, joka sitten tulostetaan. Tilien saldojen lisäksi tulostetaan budjetoidut luvut, % toteutunesta sekä edellisen vuoden vastaavat luvut.

Tilitapahtumat

Tämä rutiini tulostaa tilitapahtumat kirjoittimelle.


Tuloslaskelma+Tase
Tilinpäätökseen liittyvät toimenpiteet

Tulos+Tase saldoista

Tämä rutiini tulostaa yksinkertaisen tuloslaskelman ja taseen suoraan tilien saldoista. Tilikartassa olevaa tulostiliä käytetaan tuloksen siirtämiseksi taseeseen.Tulosta ei kuitenkaan siirretä saldoihin.

Tuloslaskelma + Tase

Tämä komento tulostaa tilitiedoston sarakkeissa AB-AH sijaitsevan Tuloslaskelman + Taseen. Tämä tuloslaskelma ja tase sisältää Excel laskutoimituksia, jotka suorittavat vaadittavat laskutoimitukset suoraan tilien saldoista. Esimerkkitiedosto KKASOY.XLS pitää sisällään tällaisen tuloslaskelman ja taseen jota voi käyttää oman lomakkeensa suunnittelussa.

Tilinpäätös on päivättävä ja kirjanpitovelvollisen tai, jos kirjanpitovelvollinen on yheisö tai säätiö, sen hallituksen tai vastuunalaisten yhtiömiesten sekä toimitusjohtajan tai vastaavassa asemassa olevan on se allekirjoitettava. (22§)

Tase-erittelyt

Tase-erittelyissä on yksityiskohtaisesti ryhmittäin luetteloitava kirjanpitovelvollisella tilikauden päättyessä ollut rahoitusomaisuus ja vaihto-omaisuus sekä käyttöomaisuus tai siinä tilikauden aikana tapahtuneet lisäykset ja vähennykset sekä muut pitkävaikutteiset menot ja pitkäaikaiset sijoitukset, jotka on merkitty taseeseen (aktivoitu) samoin kuin vieras pääoma. (Kirjanpitolaki 14 §)

Tase-erittelyn tekemisessä suosittelen Pääkirjan tulostamista niistä tileistä, joilla em toimintoa on tapahtunut. Tätä raporttia editoimalla saadaan selkeästi esiin tarvittavat tiedot. Itse olen tulostanut pääkirjan siirtosaamisista, veloista ja poistoista joka on kuvannut nämä asiat. Tase-erittelyyn kirjoitetaan myös käytössä olleet tilikirjat. Tase-erittelyt on päivättävä ja niiden laatijoiden on ne allekirjoitettava. (22§)

Poistolaskelmat

Poistolaskelma tehdään Taseen vastaavaan aineellisista hyödykkeistä. Mahdollisesti jostain muustakin? Poistot tehdään yleensä % määräisina kyseisen tilin saldosta. Poistolaskelma onkin kätevä tehdä niin, että otetaan kyseisestä tilistä pääkirjanote. Tästä raportista käy selkeästi ilmi kyseisen tilin kehittyminen vuden aikana, sekä sen arvo vuoden lopusta. Tästä loppusummasta onkin suoraan tämän raportin perään kätevä tehdä kaava selityksineen, josta käy ilmi kaikki tarpeellinen. Raportin otsikko Pääkirja tietysti muutetaan Poistolaskelmaksi ennen tulostusta.


Tiedostojen yhteenveto
Ohjelman käyttämät tiedostot

KKTILIT tarvitsee toimiakseen seuraavat tiedostot:

-	kktilit.xla on itse kirjanpitoohjelma.

-	tilitiedosto

 	kkvuokra.xls

 	kkasiak.xls

kktilit.hlp on tämänkin tekstin sisältävä HELP tiedosto.

-	kktilit.ico on ikonitiedosto, jolla ohjelma voidaan kuvata Program Manageriin.


Tilitiedoston kuvaus
Tilitiedosto

Luo oma tilitiedostosi mukana seuraavan esimerkkitiedoston avulla. Esimerkkitiedosto KKASOY.XLS sisältää AsOy:mme tilit kauden 93-94 alussa tilinavauksineen. Tästä saat helposti mukaan kaikki ohjelman tarvitsemat muuttujat. KKASOY.XLS on esimerkkitiedostoista paras. Muissa esimerkkitiedostoissa saattaa olla esimerkiksi merkki tai muita virheita johtuen testauksen puutteellisuudesta muunlaisten yhtiöiden kirjanpidon kohdalta.

Tiedoston nimi on vapaasti valittavissa. Tilikausi tiedoston nimessä  (esim TILIT93.XLS tai ASOY9394.XLS) on suositeltava tapa. Tiedosto on rakenteeltaan seuraavanlainen:

Rivit 1-2 ovat otsikkorivejä, joita käytetään joidenkin raporttien teon yhteydessä.

TILITAPAHTUMAT:

sijaitsevat sarakkeilla A-L riviltä 3 alaspäin. Tässä vaiheessa sarakkeet M-N eivät ole käytössä.

Sarakkeiden A-H meritys:

A:	Tilitapahtuman tositteen numero. Tilinavaukseesa tositteen numerona käytetään 0:aa. Avauksen jälkeen tositteen numero kasvaa aina yhdellä. Mikäli yhteen tositteeseen liittyy useita tapahtumia voivat perääkäiset tositenumerot olla samoja.

B:	Tapahtuman päiväys.

C:	Debet-tili eli minne raha viedään. (Päinvastoin kuin versiossa 2.0)

D:	Kredit tili eli miltä tililtä raha otetaan. (Päinvastoin kuin versiossa 2.0)

E:	Summa

F:	Selite1. Tähän tulee automaattisesti tilin nimi ellei siihen ole manuaalisesti kirjoitettu selitettä.

G :	Selite2  Tähän voi kirjoittaa lisäselitteen.

H:	Projekti numero. Voidaan käyttää erottamaan eri projektit toisistaa.

I	Tyyppi. Tähän merkitään erityistapahtumat. Tässä vaiheessa erityistapahtumia ovat vuokrat ja reskontratapahtumat

J	Asiakasno. Tähän laitetaan asiakasnumero tai huoneiston numero

K	Laskuno. Reskontra tallettaa tähän laskun numeron

L	Eräpäivä. Reskontrassa laskun eräpäivä kirjataan tähän.

Tilitapahtumiin tehtävät muutokset tulevat aina edellisten muutosten perään. Ohjelma ei tee mitään muutoksia jo olemassaoleviin tilitapahtumiin eikä myöskään siirrä niitä paikasta toiseen.

Ohjelman parametritiedot sijaitsevat sarakkeilla O-P seuraavasti:

Yhtiö: Kentän nimi Company, sisältää yhtiön (seuran tms) nimen. max 4 allekkaista kenttää.

Kausi_alkaa: Kentän nimi BegDate. Tässä on tilikauden ensimmäinen päivä ja sen alapuolella

Kausi päättyy: (Kentän nimi EndDate), johon kaava laskee automaattisesti tilikauden viimeisen päivän.

AccountRules:	Tälle alueelle komento kytke tilikartta tallettaa selvityksen tilikartan ja tuloslaskelman/taseen yhteydestä

Tuloslaskelma/Tase sijaitsee sarakkeissa X-AI. Tästä alueesta tulostetaan sarakkeet AB-AH. Muilla sarakkeilla on kaavoja ja parametrejä.

Balance	Alue, joka sisältää pelkän Taseen sarakkeilla AB-AH. Tämä on ResultBalance alueen loppuosa.

ResultBalance	Alue, joka sisältää Tuloslaskelma ja Taseen sarakkeilla AB-AH.

Edellämainitut nimet Company, BegDate, EndDate, AccountRules, Balance ja ResultBalance on määritelty Formula-Define Name.

Ohjelma tarkistaa. että AccountRules sijaitsee sarakkeessa O tarkistaessaan, että lomake on tilitiedostolomake.

TILIKARTTA ja tapahtumasaldot

TILIKARTTA ja tapahtumasaldot sijaitsevat tiedoston sarakkeissa Q-W. Rivit 1-2 sisältävät otsikkoita.

Tili identifioidaan 4-numeroisella tilinumerolla. Tilit ryhmitellään kolmella eri tavalla.

1.	Tilityyppi määrittelee mitä tilillä voi tehdä.

2.	Tilinumero järjestelee tilit muulloin paitsi tuloslaskelmaa ja tasetta tehtäessä. Saldolistassa tehdään välisummat, kun tilinumeron tuhatluku vaihtuu.

3.	Tilien fyysinen järjestys tilikartassa. Tätä järjestystä noudatetaan tuloslaskelmaa ja tasetta tehtäessä MIKKAR mallin mukaisesti.

Tilitaphtumien syötön helpottamiseksi on hyvä numeroida tyyppiä R, M ja T olevat tilit alkuun, koska niitä käytetään yleisemmin ja harvemmin käytetyt tyyppiä S,D ja K olevat tilit loppupäähän.

Sarakkeiden Q-W merkitys on seuraava:

Q:	Tilinumero. 4-numeroinen tilinumero. Erityyppiset tilit tulee aloittaa eri tuhatluvusta, koska ne saldoluettelossa summataan tilin tuhatnumeron mukaan.

R:	Tilin tyyppi. Käytössä olevat tilityypit luetellaan tämän kappaleen lopussa.

S:	Tilin nimi selväkielisenä

T:	Tilin debet saldo. Ohjelma käyttää tätä saraketta ylläpitäessään debet saldoa. Mikäli tapahtumiin on tehty käsin muutoksia tulee nämä saldot päivittää komennolla Tapahtumasaldot kuntoon.

U:	Tilin kredit saldo. Ohjelma käyttää tätä saraketta ylläpitäessään kredit saldoa. Mikäli tapahtumiin on tehty käsin muutoksia tulee nämä saldot päivittää komennolla Tapahtumasaldot kuntoon.

V:	Budjettiarvot. Laatiessasi budjettia voit tähän sarakkeeseen laittaa budjetoimasi summat. Tätä voit sitten tilikauden aikana seurata saldolistauksen avulla. Menot budjetoidaan miinusmerkkisinä ja tulot plus merkkisinä. Budjetoidut luvut ovat aina positiivisia. Vain tilityyppien R,M ja T kohdalla on budjettiarvolla merkitystä.

W	Edellisen kauden saldot. Komento tapahtumatietojen alustus laskee tähän sarakkeeseen saldot sarakkeista T ja U.

Tilit kirjanpidossa on jaettu seuraaviin tilityypeihin:

R =	Rahoitustili, eli pankkitilit ja käteiskassa. Tulostuvat taseen vastaavaa puolelle (debet).

M =	Menotili, joka kirjapidossa näkyy varsinaisen toiminna kulujäämässä. Edellisessä versiossa oli käytössä myös tyyppi S="Tilinpäätös siirtoihin käytetty tili. Esim. poistot, siirrot rahastoihin jne.". Nyt nämä tilit ovat myös tyyppiä "M"

T =	Tulotili, joka näkyy varainhankinnassa kulujäämän jälkeen.

D =	Vastaavaa, eli taseen debet-puolelle tulostettavat tilit.

K =	Vastattavaa, eli taseen kredit-puolelle tulostuvat tilit.

Kolme tilityyppiä on varattu erikoiskäyttöön.

A =	Tase. Tätä tiliä käytetään tilinavaukseesa. Yksi tasetili riittänee.

U =	Tulos. Tuloslaskelma laskee tälle tilille tuloksen, joka näkyy taseessa. Tämä vienti ei näy saldoluettelossa. Tälle tilille ei myöskään tehdä tilitapahtumia. Tulostilejä on vain yksi kappale. Tulostilin numero voi olla 0000.

V	Välisumma tuloslaskelmassa. Tälle tilille ei tehdä tapahtumia. Tilin tilinumero on 0000. Välisummia voi olla useita. Välisummaksi tulostetaan tuloslaskelmassa kertynyt summa..

Mikäli muun tilityypin kuin em U tai V tilinumero on 0000 on kysymyksessä otsikkorivi tuloslaskelmaa tai tasetta varten. Näille tileille ei ole mahdollista tehdä tilitapahtumia.

Tilien fyysinen järjestys tilikartassa määrää sen järjestyksen, jossa tilit esiintyvät tuloslaskelmassa ja taseessa (MIKKARin mukaisessa). 0000 tileillä on tässä tärkeä merkitys. 0000 tilit esiintyvät tuloslaskelmassa ja taseessa otsikkona. Aina ennen otsikon tulostusta tulostetaan edellisen otsikon jälkeen tulostettujen tilien summa. Tuloslaskelmassa on käytössä kolmentasoiset summat. Ensinnä tulevat otsikkotilien aikaansaamat summat. Toiseksi erillisen välisumman saa tilityypin "V" avulla. Ja kolmanneksi lasketaan tuloslaskelman loppuun tulos käyttäen tilityypin "U" nimeä. Tuloslaskelman ja taseen tilit saavat ohjelma kannalta olla keskenään sekaisin, mutta selkeyden vuoksi ne ehkä olisi parasta ryhmitellä erikseen.

Tuloslaskelma käy läpi tilit M,T,U ja V.

Taseen Vastaava käy läpi tilit R ja D

Taseen Vastattavaa käy läpi tilit K ja U.

Tuloslaskelma siis luo tilin "U" = Tulos joka sitten tulostetaan Taseen Vastattavaan.

Tuloslaskelma, tase

Sijaitsee yleensä sarakkeesta AA eteenpäin. Tuloslaskelma ja tase varaavat 6 saraketta Alue on määritelty Formula-Define Name komennolla nimelle ResultBalance. Tässä on merkitty tämän ResultBalance alueen 1 sarake [0]:ksi.

4 saraketta ennen tätä nimeä on myös varattu Tuloslaskelman ja taseen käyttöön seuraavasti:

Sarake [-4] sisältää kaavan, jolla lasketaan Tuloslakselmalle debet saldo.

Sarake [-3] sisältää kaavan, jolla lasketaan Tuloslakselmalle kredit saldot.

Sarake [-2] sisältää kaavan, joka laskee näiden erotuksen eli kredit-debet.

Sarake [-1] sisältää tulostuksen ohjauksen tuloslaskelmaa ja tasetta varten.

Myös ResultBalance alueen jälkeen voi olla joitakin sarakkeita varattu. KKMEDIC.XLS ja KKASOY.XLS on aleen jalkeen varattu 2 saraketta linkkiä varten verolomakkeelle. Tällä tavalla on saatu linkki paremmin dokumentoitua.

ResultBalance alue sisältää tuloslaskelman ja taseen mallin. Raportit lasketaan tässä, mutta siirretään tulostusta varten tyhjälle lomakkeelle, jolle voit vapaasti tehdä omia muutoksia ennen lopullista tulostusta, kuten päiväyksiä, hallituksen jäsenten nimiä tms.

Tuloslaskelmassa ja taseessaa olevat kentät viittaavat samalla rivillä olevaan sarakkeeseen [-2]. Mikäli sarakkeessa oleva tulos on eri kuin #N/A se siirretään tuloslaskelmassa samalla rivillä olevaan kenttään. Tuloslaskelman ja taseen tulostusta ohjataan sarakkeessa [-1] olevan koodin avulla seuraavasti:

P	Pakollinen rivi

B	Blankkorivi

X	Erillinen ehdollinen rivi

H	Otsikko

T	Tilirivi

S	Summarivi

(H)TS	kuuluu ryhmään. H ja S tulostetaan, jos yksikin rivi on olemassa

Summarivi siirretään tulostuksessa viimeiselle mukaan tulevalle riville. Tulostamatta jääneiden rivien korkeus om merkitty piiloon (HIDE). Valitsemalla kaikki rivit voidaan Format-Row-Height Unhide komennolla tarkastaa myös piilossa olevia rivejä. Summarivit saattavat tällöin tosin näkyä kahdessa eri paikassa.


Vuokrakirjanpitotiedosto KKVUOKRA.XLS kuvaus
KKVUOKRA.XLS

Tämä lomake on täysin uusittu edellisen kktilit versiosta. Vuokratapahtumia ei enää talleteta tähän lomakkeeseen vaan ne talletetaan ainoastaan tilitiedoston tapahtumina. Tässä lomakkeessa on pelkät huoneistokohtaiset kuukausittaiset vuokrasaldot.

Käytä ohjelman mukana seuraavaa kkvuokra.xls tiedostoa pohjana omalle vuokrakirjanpitotiedostollesi. Tämä tiedosto pitää itse asiassa sisällään As Oy:mme vuokrakirjanpidon tilikauden 1.7.93-30.6.94 alussa. Tästä saat mukaan kätevästi kaikki ohjelman tarvitsemat kentät ja kaavat.

Seuraavat määritykset (Formula Define Name) tarvitaan. Tutustu esimerkkiin kkvuokra.xls tiedostossa.

Kentän nimi	Selite	sisältö

Appartments	huoneistokohtaiset rivit mukaanluettuna otsikkorivi mutta ilman summariviä.

MonthNo	KK n:o	Kuukaiden numeron laskee excel ja sitä käytetään muissa kaavoissa

PayAcc	Maksutili	Max 6 saraketta sisältää tilit joille maksu voidaan suorittaa

Period	Kausi_Alkaa	Kauden 1. päivä

RentAcc	Vuokratilit	Max 6 tiliä, joista vuokra maksetaan. esim vastike, lämminvesi ym

Vuokrakirjanpitorivejä täytyy olla 1/asukas. Kopioi olemassa olevista malliriveistä itsellesi riittävä määrä samanlaisia rivejä. Käytä Edit Copy - Edit Insert Paste komennoilla.

Kenttään A2 laitetaan yhtiön nimi.

Kausi_päättyy ja Kuukausi kenttiin ei saa koskea.

Maksutilit kenttiin (max 6 kpl) laitetaan ne tilit, joihin maksu voi tulla.

Vuokratilit kenttiin (max 6 kpl) laitetaan ne tilit, joiden maksuja voidaan maksaa vuokran yhteydessä. Esim Tili 4100 = Vastike, 4110 Lämmin vesi, 4120 Autotalli.

Näiden tilien alla oleviin asuntokohtaisiin kenttiin laitetaan kunkin asunnon oletusmarkkamäärä tileittäin.

Asuntokohtaisen osan kahteen ensimmäiseen sarakkeeseen laitetaan maksajana nimi ja huoneiston numero. Asuntokohtaisen osan viimeiset 12 saraketta sisältävät asunto/kuukausikohtaisen vuokrasummat (kaikkien tilien summa) jotka on manuaalisesti sinne vietävä kauden alussa. Näitä joutuu kauden aikana muuttamaan, jos kauden aikana muutaan vuokrasummia.

Ohjelma tarkistaa "Appartments" kentän sijainnista jonka on siis oltava 1. sarakkeessa, että kyseessä on oikea lomake.

Muihin lomakkeen kenttiin ei pidä koskea.

Sarakkeessa kolme näkyy menossa olevan kuukaiden vuokrasaldo. Tämä sarake on 0.00 jos vuokra on kuukauden osalta maksettu. Jos on rästejä siinä on negatiivinen rästisumma punaisella, vastaavasti ylimaksetut vuokrat näkyvät positiivisena.

Lomakkeen yläosassa on neljä valintapainiketta, jotka helpottavat vuokrakirjanpidon selailua. Voit valita nähtäväksesi joko kaikki sarakkeet, pelkät puuttuvat sarakkeet, pelkät budjetoidut summat tai pelkät toteutuneet summat. Kaikissa tapauksissa näkyy sarakkeet A-C perustietoineen.


Asiakastiedoston kuvaus
Asiakastiedosto

Asiakastiedosto KKASIAK.XLS on uutta KKTILIT ohjelman V3.0:lle. Tätä tiedostoa käytetään yksinkertaisen reskontraominaisuuden kanssa. Ellei reskontraa haluta KKTILIT ohjelmalla tehdä, ei tätä tiedostoa tarvita.

Asiakastiedosto pitää sisällään kuten nimikin paljastaa luettelon asiakkaista.

Tiedoston alkuun voidaan kirjata esim Yrityksen nimi ym vakiotietoa. KKTILIT ohjelma ei käytä näitä tietoja mutta niitä voidaan tarvita esim reporttia tehtäsessä.

Tiedoston ostikkorivin 1 saraka (sarake A) määritellään Define Name komennolla nimelle CustomerHeader. KKTILIT tarkistaa tämän nimen ottaessaan asiakastiedoston käyttöön.

Seuraavilla sarakkeilla on kiinteä merkitys:

A	AsiakasNo

B	Nimi

Otsikkoa edeltävä rivi on varattu reskontrassa seurattavien tilien numeroille. Tämä koskee sarakkeita C-Q. Näinollen reskontrassa voidaan seurata max 14:a tiliä. Ymmärtääkseni käytännössä riittää, kun seurataan 2:ta tiliä (Myyntisaamiset ja Ostovelat). Mikäli tällä otsikkoriviä edeltävällä rivillä ei ole numeroa voidaan näitä sarakkeita käyttää muuhun tarkoitukseen.


Verolomakkeet

Verolomakkeet vuoden 1993 verotukseen ovat muuttuneet. KKTILIT ohjeman mukana aikaisemmin seuranneet tuloslaskenta/tase verolomakkeet 41 61a-61c eivät enää ole käytössä. Vastaavia tietoja kerätään nyt joukolla uusia verolomakkeita. Olen tehnyt niistä Excel tiedostoiksi seuraavat lomakkeet:

VERO51.XLS	Lomake 51: Ammatinharjoittajan tuloslaskelma.

VERO62.XLS	Lomake 62: Erittely varauksista ja kuluvan käyttöomaisuuden poistoista.

VERO63.XLS	Lomake 63: Lisätiedot.

Lomakkeen vasemmassa reunassa kirjoitettavan alueen ulkopuolella sarakkeessa N on kentät dataa varten joista lehdään linkit tilitiedostoon. Olen malliksi liittänyt VERO51.XLS:n kentät KKMEDIC.XLS tilitiedostoon ja VERO63.XLS:n kentät KKASOY.XLS tilitiedostoon. VERO62.XLS on tässä suhteessa keskeneräinen joten jos tarvitset tätä lomaketta tee ensin tarvittavat linkit tilitiedostoon. Voi myös manuaalisesti täyttää kyseiset kentät. VERO63.XLS lomaketta käyttetään myös yrityksen veroiomoituksen yhteydessä. Yritys käyttää verolomakkeella eri kenttiä kun AsOy, joten nämä linkit on ensin kytkettävä yrityksen tilitiedostoon ja poistettava AsOy:n tilitiedostosta.

Käyttämäsi tilitiedoston tulee olla avattuna muistissa, jotta verolomake saa sieltä tiedot. Jos muutat tilitiedoston nimen on suositeltavaa, että sekä tilitiedosto, että verolomake ovat yhtäaikaa muistissa: ensinnä talletat tilitiedoston uudella nimellä ja sitten verolomakkeen. Verolomakkeen kytkeimsen ko lomakkeeseen jälkeenpäin käy File - Links - Change komennon avulla.

Tarpeen mukaan  täytetään verolomakkeen kentät manuaalisesti. Kaikkia lomakkeen vaatimia tietoja ei välttämättä ole ehkä saatavana kirjanpidosta suoraan.

Verohallitus edellyttää, että atk-tulosteiden ulkoasu ja asiasisältö vastaavat alkuperäisiä verohallituksen vahvistamia lomakkeita. Lomakkeiden sarake- ja tekstiasettelun ja tekstien sisällön tulee olla yhteneviä vahvistettujen lomakkeiden kanssa. Tulostusjäljen on oltava riittävän selkeä ja tulostuspaperina on käytettävä valkoista A4-kokoista arkkia. Jos kyseessä on useampisivuinen lomake, sivut on nidottava yhteen vasemmasta yläkulmasta.

Nämä edellämainitut lomakkeet olen lähettänyt verohallitukseen tiedoksi heidän suosituksensa mukaisesti. Olen myös heiltä saamieni palutteiden mukaisesti tehnyt määrityksiä / korjauksia näihin.


Valitse tiedosto

Tämä komento pyytää tarvittaessa tilitiedostoa, vuokratiedostoa tai asiakastiedostoa. Tämä näyttö tarjoaa muistissa olevat tiedostot valittavaksi kyseiseen käyttöön. Valittava tiedostotyyppi lukee näytön otsikossa.

Jos tiedosto jo on muistissa riittää, että valitset sen hiirellä ja painat Hyväksy painiketta (tai kaksoispainat tiedostoa hiirellä). Mikäli tiedosto täytyy ensin hakea levyltä hae se painikkeen Hae levyltä avulla. Tämän jälkeen valitse tiedosto Hyväksy painikkeella. Ohjelman suoritus päättyy, jos painat Keskeytä painiketta.


Valitse tilikausi

Listaa saldot komento kysyy tällä näytöllä Listattavan kauden alku ja loppupäivää. Painikkeella Koko tilikausi valitset koko menossa olevan tilikauden. Painikkeella Valitse kausi valitset listattavaksi saldot tällä näytöllä määrätyltä kaudelta. Peru näppäin lopettaa ohjelman toininnan.

Ohjelma laskee tilikartan saldot tälle kaudelle tulleista tapahtumista ennen saldoraprotin tekoa. Mikäli valitsit vain osan tilikaudesta, ohjelma varoittaa myöhempien komentojen yhteydessä, että saldot eivät täsmää, ja tiedustelee haluatko laskea ne uudestaan. Mikäli tarkoituksesi on saattaa saldot taas koko tilikauden tasalla vastaat silloin kysymykseen OK, muussa tapauksessa Cancel. Näitä Saldoja käytetään myös Tuloslaskelma tase raporteissa, joten voit tulostaa nämäkin raportit osalta tilikautta ottamalla ensin saldoraportti ja sitten ko tuloslaskelmaraportti. Viimeksimainitun raportin yhteydessä vastataan siis kieltävästi kysymykseen saldojen uudelleenlaskemisesta.


Kirjanpitolaki 10.8.1973/655

Huomioitava tätä lakitekstiä luettaessa. Tämä teksti on skannerillä luettu suoraan lakikirjasta. Teksti on  läpikäyty ja osa  skannauksessa syntyneistä painovirheistä on korjattu, mutta kaikkia virheitä ei varmaankaan ole löytynyt.

1 LUKU

Yleiset säännökset

1 §

Jokainen, joka harjoittaa liike- tai ammattitoimintaa, on tästä toiminnastaan kirjanpitovelvollinen.

Kirjanpitovelvollinen ei tämän lain perusteella kuitenkaan ole julkiyhteisö, Pohjoismaiden Investointipankki, Pohjoismaiden projektivientirahasto eikä maatilatalouden harjoittaja. (24.6.1982/473)

Osakeyhtiö, osuuskunta, kommandiittiyhtiö, avoin yhtiö, yhdistys ja muu sellainen yhteisö sekä säätiö ovat kuitenkin aina kirjanpitovelvollisia ja niiden on soveltuvin osin noudatettava tämän lain säännöksiä.

Mitä 3 momentissa on säädetty, koskee myös sijoitusrahastolaissa (480/87) tarkoitettua rahastoyhtiötä sen hallinnassa olevan sijoitusrahaston osalta. (8.5.1987/482)

2 §

Kirjanpitovelvollisen on pidettävä kahdenkertaista kirjanpitoa, ellei jäljempänä tässä laissa ole toisin säädetty.

3 §

Kirjanpitovelvollisen on noudatettava hyvää kirjanpitotapaa.

2 LUKU

Liiketapahtumien kirjaaminen

4 §

Kirjanpitoon merkitään liiketapahtumina menot, tulot, rahoitustapahtumat sekä niiden oikaisu- ja siirtoerät.

5 §

Tilijärjestelmän tulee olla selkeä ja riittävästi eritelty.

Jokainen tili on pidettävä jatkuvasti sisällöltään samana. Tilin sisältöä voidaan kuitenkin muuttaa liikkeen tai ammatin kehityksen aiheuttamien muutosten parannettuun tilijärjestelmään siirtymisen tai muun erityisen syyn vuoksi.

Liiketapahtumien merkitseminen kirjanpitoon on suoritettava siten että kirjausten yhteys tuloslaskelmaan ja taseeseen voidaan vaikeuksitta todeta.

6 §

Menon kirjaamisperusteena on tuotannontekijän vastaanottaminen ja tulon kirjaamisperusteena suoritteen luovuttaminen (suoriteperuste). Meno ja tulo saadaan kirjata myos maksuun perustuen (maksuperuste).

Mikäli menot ja tulo kirjataan maksuperusteen mukaan, on myyntisaamiset ja ostovelat voitava jatkuvasti selvittää.

7 §

Liiketapahtumat on kirjattava aikajärjestyksessä (peruskirjanpito) ja asiajärjestyksessä (pääkirjanpito). ( 17.8.1978/644)

Maksutapahtumien kirjaaminen aikajärjestykseen on suoritettava viivytyksettä päiväkohtaisesti, jolloin kirjaus voidaan suorittaa myös yhdistelmänä. Muut kirjaukset saadaan tehdä kuukausikohtaisesti viimeistään kahden kuukauden kuluessa kalenterikuukauden päättymisestä.

8 §

Kirjauksen on perustuttava päivättyyn ja numeroituun tositteeseen, joka todentaa Iiiketapahtuman. Tosite voidaan, sen mukaan kuin kauppa- ja teollisuusministeriö määrää, laatia mikrotulostuksena filmille tai muulla suurennuslaitteen avulla luettavalla ja tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettavalla tavalla. ( 17.8.1978/644)

Menotositteesta on käytävä selville vastaanotettu tuotannontekijä ja tulotositteessa tulee olla selvitys luovutetusta suoritteesta. Tositteen, joka todentaa suoritetun maksun, tulee olla, mikäli se on mahdollista, maksun saajan tai maksun välittäneen rahalaitoksen tai muun vastaavan antama.

Oikaisu- ja siirtokirjauksen todentava tosite on asianmukaisesti varmennettava.

Kirjanpitolautakunta voi määräajaksi myöntää kirjanpitovelvolliselle luvan siihen, että kirjaukset perustuvat koneellisilla tietovälineillä oleviin tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettaviin tositetietoihin.(29.12.1989/1361)

· Ks. KTMp kirjanpitolaissa tarkoitetusta mikrotulostuksesta 221/90.

8a § (29.12.1989/1361)

Kirjanpitoaineistossa tulee joko tositteen tai sen perusteella tehtyjen kirjanpitomerkintöjen olla aina selväkielisessä kirjallisessa muodossa.

3 LUKU

Tilinpäätös

9 § (23.12.1992/1572)

Tilikaudelta on laadittava tilinpäätös, joka käsittää tuloslaskelman, taseen ja niiden liitteenä ilmoitettavat tiedot. Tilinpäätöstä varmentamaan on laadittava 14 §:ssä tarkoitetut tase-erittely.

Tilinpäätöksen tulee antaa oikeat ja riittävät tiedot kirjanpitovelvollisen toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta. Tuloslaskelman ja taseen liitteenä on ilmoitettava tätä varten tarpeelliset lisätiedot.

Tilinpäätös on laadittava kolmen kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä.

10 §

Tilikausi on 12 kuukautta. Liiketoimintaa aloitettaessa tai lopetettaessa taikka tilinpäätöksen ajankohtaa muutettaessa tilikausi saa olla tätä lyhyempi tai pitempi, kuitenkin enintään 18 kuukautta.

Saman kirjanpitovelvollisen eri liikkeillä tulee olla sama tilikausi.

11 §

Mikäli liiketapahtumien kirjaaminen on suoritettu maksuperusteen mukaan, on kirjaukset merkitykseltään vähäisten liiketapahtumien samom kuin maatilatalouden harjoittamista koskevien liiketapahtumien kirjauksia lukuunottamatta, oikaistava ja täydennettävä ennen tilinpäätöksen laatimista suoriteperusteen mukaisiksi

12 §

Rahoitusomaisuutta ovat rahat, saamiset sekä tilapäisesti muussa muodossa olevat rahoitusvarat.

Vaihto-omaisuutta ovat sellaisinaan tai jalostettuina luovutettaviksi tai kulutettaviksi tarkoitetut hyödykkeet.

Käyttöomaisuutta ovat esineet, erikseen luovutettavissa olevat oikeudet ja muut hyödykkeet, jotka on tarkoitettu tuottamaan tuloa useampana kuin yhtenä tilikautena.

13 § (23.12.1992/1572)

Hankintamenoon luetaan hyödykkeen hankinnasta ja valmistuksesta aiheutuneet muuttuvat menot.

Milloin hyödykkeen hankintaan ja valmistukseen liittyvien kiinteiden menojen määrä hankintamenoon nähden on olennainen, saadaan 1 momentissa säädetystä poiketa siten, että hankintamenoon luetaan lisäksi siihen kohdistuva osuus hyödykkeen hankintaan ja valmistukseen liittyvistä kiinteistä menoista.

14 §

Tase-erittelyissä on yksityiskohtaisesti ryhmittäin luetteloitava kirjanpitovelvollisella tilikauden päättyessä ollut rahoitusomaisuus ja vaihto-omaisuus sekä käyttöomaisuus tai siinä tilikauden aikana tapahtuneet lisäykset ja vähennykset sekä muut pitkävaikutteiset menot ja pitkäaikaiset sijoitukset, jotka on merkitty taseeseen (aktivoitu) samoin kuin vieras pääoma.

Kirjanpitolautakunta voi määräajaksi myöntää kirjanpitovelvolliselle luvan laatia tase-erittelyjä mikrotulostuksena filmille tai muulla suurennuslaitteen avulla luettavalla ja tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettavalla tavalla. (17.8.1978/644)

15 §

Tilinpäätökseen merkitään:

1) saamiset nimellisarvoon, kuitenkin enintään todennäköiseen arvoon;

2) rahoitusomaisuuteen kuuluvat arvopaperit ja muut sellaiset rahoitusvarat hankintamenon suuruisina tai, jos niiden tilinpäätöspäivän todennäköinen luovutushinta on sitä alempi, tämän määräisinä;

3) velat nimellisarvoon tai, jos velka on indeksiin taikka muuhun vertailuperusteeseen sidottu, muuttuneen vertailuperusteen mukaiseen nimellisarvoa korkeampaan arvoon.

Ulkomaanrahan määräiset saamiset samoin kuin ulkomaanrahan määräiset velat ja muut sitoumukset muutetaan Suomen rahaksi Suomen Pankin tilinpäätöspäivänä noteeraamaan kurssiin. Mikäli saaminen tai velka erääntyy maksettavaksi yhden vuoden tai sitä pitemmän ajan kuluttua tilinpäätöspäivästä, se saadaan muuttaa Suomen rahaksi kurssiin, jonka Suomen Pankki on noteerannut saamisen tai velan syntymispäivänä. Jos ulkomaanrahan määräiset saamiset tai velat taikka muut sitoumukset on sopimuksilla tai muutoin sidottu tiettyyn kurssiin, ne saadaan muuttaa Suomen rahaksi sitä noudattaen. (23.12.1992/1572)

16 § (23.12.1992/1572)

Tilinpäätöksessä tilikauden tulot kirjataan tuotoiksi. Tuotoista vähennetään kuluina ne menot, joista ei todennäköisesti enää kerry niitä vastaavaa tuloa, samoin kuin menetykset. Muut menot saadaan aktivoida sen mukaan kuin jäljempänä säädetään.

Pitkän valmistusajan vaativasta suoritteesta syntyvä tulo saadaan kirjata tuotoksi valmistusasteen perusteella. Suoritteesta kertyvän erilliskatteen tulee tällöin olla luotettavalla tavalla ennakoitavissa. Kirjanpitovelvollisen tulee noudattaa samaa perustetta kaikkien tässä tarkoitettujen tulojen kirjaamisessa tuotoiksi.

Tilikauden päättyessä jäljellä olevan vaihtoomaisuuden hankintameno aktivoidaan. Jos vaihto-omaisuuden todennäköinen hankintameno tai luovutushinta on tilikauden päättyessä hankintamenoa pienempi, on erotus kuitenkin kirjattava kuluksi.

Käyttöomaisuuden hankintameno aktivoidaan ja kirjataan vaikutusaikanaan suunnitelman mukaan poistoina kuluksi.

Mikäli muita pitkävaikutteisia menoja on aktivoitu, ne on poistettava vaikutusaikanaan suunnitelman mukaan.

Kirjanpitovelvollinen, jonka on kirjattava poistot suunnitelman mukaan, saa, jos siihen on erityistä syytä, kirjata suunnitelman ylittäviä poistoja.

Poiketen siitä, mitä 4 ja 5 momentissa säädetään, ammatinharjoittaja, sellainen kirjanpitovelvollinen, jonka toiminta perustuu kiinteistön hallintaan, yhdistys ja muu vastaava yhteisö sekä säätiö saa poistaa käyttöomaisuuden hankintamenon ja muut pitkävaikutteiset menot niiden vaikutusaikana ilman ennalta laadittua suunnitelmaa.

16a § (23.12.1992/1572)

Tuotoista vähennetään 16 §:ssä säädetyn lisäksi ne vastaiset menot, joiden suorittamiseen kirjanpitovelvollinen on sitoutunut ja joista ei todennäköisesti kerry niitä vastaavaa tuloa, samoin kuin ne vastaiset menetykset, joiden toteutumista on pidettävä ilmeisenä.

17 § (23.12.1992/1572)

Tilinpäätöksessä saadaan tehdä investointi-, luottotappio-, toiminta-, varasto- ja muu sellainen varaus.

18 § (23.12.1992/1572)

Jos käyttöomaisuuteen kuuluvan maa- tai vesialueen, rakennuksen, arvopaperin tai muun niihin verrattavan hyödykkeen todennäköinen luovutushinta on tilinpäätöspäivänä pysyvästi hankintamenoa olennaisesti suurempi, voidaan taseeseen merkitä poistamattoman hankintamenon lisäksi enintään todennäköisen luovutushinnan ja poistamattoman hankintamenon erotuksen suuruinen arvonkorotus. Arvonkorotusta vastaava määrä on merkittävä arvostuseräksi vastattaviin. Jos arvonkorotus osoittautuu aiheettomaksi, se on peruutettava.

19 §

Tuloslaskelma on laadittava siten, että siitä käy selville, miten tilikauden tulos on syntynyt.

Tuloslaskelmaan on asetuksessa tarkemmin säädettävällä tavalla erikseen merkittävä kokonaistuotot tai liikevaihto ja liiketoiminnan muut tuotot sekä kulut riittävästi eriteltyinä. Siihen on merkittävä omana tuottoeränään rahoitustuotot sekä omina kuluerinään liiketoiminnan kulut samoin kuin rahoituskulut, tuotoista vähennettyjen ja suunnitelman mukaisten poistojen erotus sekä 17 §:ssä tarkoitettujen vapaaehtoisten varausten muutos ja välittömät verot. Satunnaiset tuotot ja kulut on ilmoitettava erikseen tuloslaskelmassa. (23.12.1992/ 1572)

· Määräykset tuloslaskelman laatimisessa käytettävästä kaavasta annetaan asetuksella. · Ks. kirjanpitoasetus 1575/92.

20 §

Taseeseen on riittävästi eriteltyinä merkittävä asetuksessa tarkemmin säädettävällä tavalla vastaaviin käyttöomaisuuden hankintamenojen ja muiden pitkävaikutteisten menojen poistamaton osa sekä arvostuserät samoin kuin vaihto-omaisuuden aktivoidut hankintamenot ja rahoitusomaisuus sekä sijoitukset. Vastattaviin on merkittävä oma pääoma, tuotoista vähennettyjen ja suunnitelman mukaisten poistojen kertynyt erotus, pakolliset ja vapaaehtoiset varaukset, arvostuserät sekä vieras pääoma jaoteltuna pitkä- ja lyhytaikaisiin velkoihin. Tilikauden voitto ilmoitetaan erikseen oman pääoman lisäyksenä ja tappio sen vähennyksenä. (23.12.1992/1572)

Määräykset taseen laatimisessa käytettävästä kaavasta annetaan asetuksella.

 Ks. Kirjanpitoasetus 1575/92.

21 § (23.12.1992/1572)

Tuloslaskelmassa tai taseessa taikka niiden liitteenä on ilmoitettava:

1) liikevaihto jaoteltuna toimialoittain ja ulkomaantoimintojen osalta maantieteellisten markkina-alueiden mukaan, jos nämä toiminnan laadun osalta olennaisesti eroavat toisistaan ja jos tämä tieto ei käy ilmi konsernitilinpäätöksessä annetuista tiedoista;

2) tilikauden palkat ja rahapalkkaan rinnastettavien luontoisetujen yhteenlaskettu raha arvo sekä eläkekulut ja muut henkilösivukulut;

3) toimintokohtaiset poistot, jos kulut on merkitty tuloslaskelmaan toimintokohtaisesti;

4) käyttöomaisuuden hankintamenojen ja muiden pitkävaikutteisten menojen muutokset tase-erien mukaan eriteltyinä siten, että ilmoitetaan hankintameno tilikauden alussa, sen lisäykset ja vähennykset tilikauden aikana sekä kertyneet poistot tilikauden päättyessä;

5) käyttöomaisuuteen kuuluvien koneiden ja laitteiden hankintamenojen poistamaton osa;

6) arvostuserät sekä niiden lisäykset ja vähennykset tilikauden aikana, eriteltyinä;

7) vaihto- ja rahoitusomaisuuteen kuuluvien osakkeiden ja osuuksien aktivoitujen hankintamenojen sekä niiden tilikauden päättyessä tiedossa olevan markkina-arvon erotus, jos ne olennaisesti poikkeavat toisistaan, tase-erien mukaan eriteltyinä;

8) oman pääoman erien lisäykset ja vähennykset tilikauden aikana, eriteltyinä;

9) debentuuri- ja muut joukkovelkakirjalainat eriteltyinä;

10) annetut pantit ja velan vakuudeksi annetut kiinnitykset, takaukset, vekseli-, takuu- ja muut vastuut sekä vastuusitoumukset; sekä

11) peruste, jonka mukaista kurssia on käytetty muutettaessa ulkomaanrahan määräiset saamiset sekä velat ja muut sitoumukset Suomen rahaksi, jollei ole käytetty Suomen Pankin tilinpäätöspäivänä noteeraamaa kurssia.

21a § (23.12.1992/1572)

Sen lisäksi mitä 21 §:ssä säädetään, kotimaiseen ja siihen verrattavaan ulkomaiseen konserniin kuuluvan kirjanpitovelvollisen tuloslaskelmassa tai taseessa taikka niiden liitteenä on ilmoitettava:

1) muilta konserniyrityksiltä saadut rahoitustuotot tai niille suoritetut rahoituskulut;

2) pitkäaikaisiin sijoituksiin kuuluvien osakkeiden, osuuksien ja lainasaamisten yhteismäärät eriteltyinä sekä konserniyritysten että osakkuusyritysten mukaan;

3) saamiset sekä muilta konserniyrityksiltä että osakkuusyrityksiltä samoin kuin velat niille, tase-erien mukaan eriteltyinä;

4) kunkin sellaisen konserni- tai osakkuusyrityksen osalta, jonka osakkeita tai osuuksia kirjanpitovelvollinen omistaa, nimi, omistusosuus sekä tilikauden voitto tai tappio viimeksi laaditun tilinpäätöksen mukaan; sekä

5) kunkin sellaisen kirjanpitovelvollisen osalta, jossa konserniyrityksellä on vähintään viidenneksen omistusosuus taseen mukaisen oman pääoman perusteella laskettuna (merkittävä omistusosuus), kirjanpitovelvollisen nimi, omistusosuus sekä oman pääoman määrä ja tilikauden voitto tai tappio viimeksi laaditun tilinpäätöksen mukaan.

22 §

Tilinpäätös on päivättävä ja kirjanpitovelvollisen tai, jos kirjanpitovelvollinen on yhteisö tai säätiö, sen hallituksen tai vastuunalaisten yhtiömiesten sekä toimitusjohtajan tai vastaavassa asemassa olevan on se allekirjoitettava.

Tase-erittelyt on päivättävä ja niiden laatijoiden on ne allekirjoitettava.

Suorittamastaan tilintarkastuksesta tilintarkastajan on tehtävä merkintä tilinpäätökseen.

3 a LUKU (23.12.1992/1572)

Konsernitilinpäätös

22a § (23.12.1992/1572)

Liiketoimintaa harjoittavan kirjanpitovelvollisen, jolla on 22 b §:ssä tarkoitetulla tavalla määräämisvalta (emoyritys) toisessa liiketoimintaa harjoittavassa kirjanpitovelvollisessa tai siihen verrattavassa ulkomaisessa yrityksessä (tytäryritys), tulee laatia ja sisällyttää tilinpäätökseensä konsernitilinpäätös, joka käsittää konsernituloslaskelman, konsernitaseen ja niiden liitteenä ilmoitettavat tiedot.

Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske yksityistä liikkeenharjoittajaa.

Konsernitilinpäätöstä ei tarvitse laatia, jos emoyrityksessä käyttää omistuksen perusteella määräämisvaltaa sellainen kirjanpitovelvollinen, joka on velvollinen laatimaan konsernitilinpäätöksen ja jonka osuus osakepääomasta emoyrityksessä on vähintään yhdeksän kymmenesosaa tai jolla on vähintään sitä vastaava enemmistöomistusosuus, ja emoyrityksen vähemmistöosuuden haltijat ovat antaneet suostumuksensa tähän.

Konsernitilinpäätöksen laatimisvelvollisuutta ei ole myöskään emoyrityksellä, jos sen ja sen tytäryritysten osalta yhteenlaskien vähintään kaksi seuraavasta kolmesta edellytyksestä täyttyy:

- liikevaihto edellisen tilikauden aikana on ollut enintään 20 miljoonaa markkaa;

- edellisen tilikauden taseen loppusumma on ollut enintään 10 miljoonaa markkaa;

- palveluksessa olleiden henkilöiden keskimääräinen lukumäärä edellisen tilikauden aikana on ollut enintään 50.

22b § (23.I2.1992/1572)

Kirjanpitovelvollisella on määräämisvalta toisessa kirjanpitovelvollisessa tai siihen verrattavassa ulkomaisessa yrityksessä, kun sillä on:

1) enemmän kuin puolet kaikkien osakkeiden, jäsenosuuksien tai yhtiöosuuksien tuottamasta äänimäärästä;

2) yhtiöjärjestyksen, yhtiösopimuksen tai niihin verrattavien sääntöjen nojalla oikeus nimittää osa toisen kirjanpitovelvollisen tai siihen verrattavan ulkomaisen yrityksen hallituksen taikka vastaavan toimielimen jäsenistä tai sellaisen toimielimen jäsenistä, joka nimittää tällaisen toimielimen, ja tämä oikeus yhdessä omistuksen tai jäsenyyden tuottaman äänivallan kanssa tuottaa oikeuden nimittää tällaisen toimielimen jäsenten enemmistön; sekä

3) sopimuksen perusteella 1 tai 2 kohdassa säädettyä vastaava määräämisvalta.

Määräämisvaltasuhde on myös, jos kirjanpitovelvollisella yhdessä yhden tai useamman tytäryrityksen kanssa taikka tytäryrityksellä yksin tai yhdessä muiden tytäryritysten kanssa on edellä tarkoitettu määräämisvalta toisessa kirjanpitovelvollisessa.

Edellä tarkoitettua ääniosuutta laskettaessa ei oteta huomioon osakeyhtiölain (734/78) 9 luvun 1 §:n 3 momentissa tarkoitettuja osakkeita tai niitä vastaavaa omistusta.

22c § (23.12.1992/1572)

Konsernitilinpäätös on laadittava emoyrityksen ja tytäryritysten (konserniyritysten) tuloslaskelmien ja taseiden sekä niiden liitteenä ilmoitettavien tietojen yhdistelminä hyvän kirjanpitotavan ja sen mukaan kuin kauppa- ja teollisuusministeriö tarkemmin määrää. Konsernituloslaskelman tulee osoittaa konsernin tulos tilikaudelta sen jälkeen, kun konsernin sisäiset tuotot ja kulut sekä sisäinen voitonjako ja ulkopuolisten omistusta vastaavat osuudet tytäryritysten tuloksista on vähennetty. Konsenitaseen tulee osoittaa konsernin oma pääoma sen jälkeen, kun konsemiyritysten keskinäiset saamiset ja velat sekä keskinäinen omistus on vähennetty ja ulkopuolisten omistusta tytäryrityksissä vastaavat osuudet on merkitty taseeseen omana eränä.

Tytäryritysten tilinpäätökset tulee ennen yhdistelyä, mikäli mahdollista, muuttaa tämän lain mukaisiksi.

Emoyrityksellä ja tytäryrityksillä tulee olla sama tilikausi.

Edellä I7 §:ssä tarkoitetut varaukset sekä tehtyjen ja suunnitelmanmukaisten poistojen erotus saadaan merkitä konsernitilmpäätökseen jaettuna toisaalta tilikauden tulokseen ja omaan pääomaan sekä toisaalta laskennallisen verovelan muutokseen ja laskennalliseen verovelkaan.

Jos konserniyrityksellä on yksin tai yhdessä muiden samaan konserniin kuuluvien yritysten kanssa merkittävä omistusosuus ja kirjanpitoasetuksessa tarkemmin säädettävällä tavalla huomattava vaikutusvalta toisessa liiketoimintaa harjoittavassa kirjanpitovelvollisessa (osakkuusyritys), tulee viimeksi mainitun kirjanpitovelvollisen tilinpäätöksen tiedot yhdistellä konsernitilinpäätökseen sen mukaan kuin kauppa- ja teollisuusministeriö tarkemmin määrää.

Osakkuusyrityksen tulee antaa konsernitilinpäätöksen laativalle kirjanpitovelvolliselle tilinpäätöstietojensa yhdistelyä varten tarpeelliset tiedot viimeksi laaditusta tilinpäätökses

22d § (23.12.1992/1572)

Konsernituloslaskelmassa tai konsernitaseessa taikka niiden liitteenä on ilmoitettava tämän lain 22 c §:n 1 momentissa tarkoitettujen tietojen lisäksi:

1) tiedot konsernitilinpäätökseen yhdistellyistä ja yhdistelemättä jätetyistä tytäryrityksistä sekä perusteet yhdistelemättä jättämiselle;

2) tieto kirjanpitolautakunnan myöntämästä luvasta poiketa emoyrityksen ja tytäryritysten samaa tilikautta koskevasta vaatimuksesta;

3) tiedot konsernitilinpäätöstä laadittaessa noudatetuista laskentaperiaatteista;

4) tiedot konsernitilinpäätökseen sisällytetyistä osakkuusyrityksistä ja niiden yhdistelyssä sovelletusta laskentamenettelystä;

5) vapaaehtoisia varauksia vastaavat verovelat; sekä

6) kunkin sellaisen kirjanpitovelvollisen osalta, jossa jollakin konserniyrityksellä joko yksin tai yhdessä muiden samaan konserniin kuuluvien yritysten kanssa on merkittävä omistusosuus, kirjanpitovelvollisen nimi, omistusosuus sekä oman pääoman määrä ja tilikauden voitto tai tappio viimeksi laaditun tilinpäätöksen mukaan.

4 LUKU

Kirjanpitokirjat ja kirjanpitoaineiston säilyttäminen (17.8.1978/644)

23 § (17.8.1978/644)

Tuloslaskelma ja tase sekä luettelo käytetyistä kirjanpitokirjoista on kirjoitettava sidottuun tai välittömästi tilinpäätöksen jälkeen sidottavaan tasekirjaan, jonka sivut tai aukeamat on numeroitava.

24 §

Kirjanpitomerkinnät on tehtävä selvästi ja pysyvästi. Kirjanpitomerkintää ei saa poistaa eikä tehdä epäselväksi.

Peruskirjanpitoon ja pääkirjanpitoon tehtävät kirjanpitomerkinnät voidaan, sen mukaan kuin kauppa- ja teollisuusministeriö määrää, tehdä mikrotulostuksena filmille tai muulla suurennuslaitteen avulla luettavalla ja tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettavalla tavalla. (29. I 2.1989/1361 )

Kirjanpitolautakunta voi määräajaksi myöntää kirjanpitovelvolliselle luvan tehdä merkinnät peruskirjanpitoon ja pääkirjanpidon erittelyt koneellisille tietovälineille, joiden sisältämät tiedot tarvittaessa ovat saatettavissa selväkieliseen kirjalliseen muotoon. (29.12.1989/ 1361)

· Ks. KTMp kirjanpitolaissa tarkoitetusta mikrotulostuksesta 221/90.

25 § (17.8.1978/644)

Tasekirja, tase-erittelyt ja muut kirjanpitokirjat sekä käyttöaikaa koskevin merkinnöin varustettuina tilipuitteet, kirjaussuunnitelma ja koneellisen kirjanpidon menetelmäkuvaus on säilytettävä tässä maassa vähintään 10 vuotta tilikauden päättymisestä siten järjestettynä, että käytetty tilijärjestelmä ja tietojenkäsittelyn suorittamistapa voidaan vaikeuksitta todeta.

Tilikauden tositteet ja liiketapahtumia koskeva kirjeenvaihto sekä muu kuin 1 momentissa mainittu kirjanpitoaineisto on säilytettävä tässä maassa vähintään 6 vuotta sen vuoden lopusta lukien, jonka aikana tilikausi on päättynyt, tositteet kirjausjärjestyksessä tai muutoin siten, että tositteiden ja kirjausten välinen yhteys voidaan vaikeuksitta todeta.

Tositteet ja liiketapahtumia koskeva kirjeenvaihto sekä muu kuin 1 momentissa mainittu kirjanpitoaineisto voidaan, sen mukaan kuin kauppa- ja teollisuusministeriö määrää, säilyttää mikrofilmille kuvattuna, optiselle tietovälineelle siirrettynä tai muulla vastaavalla tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettavalla tavalla. (29.12.1989/1361)

Kirjanpitolautakunta voi määräajaksi myöntää kirjanpitovelvolliselle luvan säilyttää 1 momentissa mainitun kirjanpitoaineiston tasekirjaa, tilipuitteita ja kirjaussuunnitelmaa sekä koneellisen kirjanpidon menetelmäkuvausta lukuun ottamatta mikrofitlmille kuvattuna, optiselle tietovälineelle siirrettynä tai muulla vastaavalla tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettavalla tavalla. (29.12.1989/ 1361)

5 LUKU

Ammatinharjoittajan kirjanpitoa koskevat erityiset säännökset

26 §

Ammatinharjoittaja ei ole velvollinen pitämään kahdenkertaista kirjanpitoa, mutta hänen tulee kirjanpidossaan noudattaa, jollei tässä luvussa toisin säädetä, soveltuvin osin tämän lain muita säännöksiä.

27 §

Ammatinharjoittajan kirjanpitoon merkitään liiketapahtumina maksetut menot, korot ja verot sekä saadut tulot samoin kuin tavaroiden ja palvelusten oma käyttö.

28 § (24.8.1984/615)

Ammatinharjoittajan liiketapahtumat kirjataan sidottuun kirjaan tai, jos kirjanpito pidetään koneellisesti tai muutoin siten, ettei sidottua kirjaa voida käyttää, välittömästi tilinpäätöksen jälkeen sidottavaan kirjanpitokirjaan. Kirjan sivut tai aukeamat on numeroitava.

29 §

Ammatinharjoittajan tilikautena on kalenterivuosi.

Tilinpäätös on laadittava kahden kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä.

30 § (24.8.1984/615)

Ammatinharjoittajan tilinpäätöksessä merkitään tuloslaskelmaan tilikauden aikana saadut tulot samoin kuin tavaroiden ja palvelusten oma käyttö tuotoiksi. Tuotoista vähennetään riittävästi eriteltyinä maksetut menot, korot, poistot ja verot huomioon ottaen kuitenkin, mitä vaihto-omaisuuden ja käyttöomaisuuden hankintamenojen samoin kuin muiden pitkävaikutteisten menojen jaksottamisesta 16 §:ssä on säädetty. Vastaisia menoja tai menetyksiä varten saadaan tehdä varaus. Säännökset tuloslaskelman laatimisessa käytettävästä kaavasta annetaan asetuksella.

· Ks. Kirjanpitoasetus 1575/92.

Ammatinharjoittajan ei tarvitse laatia tasetta, mutta hänen on liitettävä tilinpäätökseensä eritellyt luettelot tilikauden päättyessä olleesta ammattia varten hankitusta vaihto- ja käyttöomaisuudesta sekä poistamatta olevista muista pitkävaikutteisista menoista samoin kuin ammatista johtuneista saamisista ja veloista sekä varauksista.

31 § (24.8.1984/615)

Ammatinharjoittajan kirjanpitokirjat ja tositteet on järjestettyinä säilytettävä tässä maassa vähintään kuusi vuotta sen vuoden lopusta, jonka aikana tilikausi on päättynyt.

32 §

Ammatinharjoittaja saa pitää täydellisempää kirjanpitoa kuin tässä luvussa on säädetty.

6 LUKU

Tilinpäätöksen julkistaminen

33 §

Liiketoimintaa harjoittavan kirjanpitovelvollisen on kuudessa kuukaudessa tilikauden päättymisestä toimitettava patentti- ja rekisterihallituksen kaupparekisteriosastolle oikeaksi todistettu jäljennös tuloslaskelmasta ja taseesta 21 ja 21 a §:ssä tarkoitettuine liitteineen, jos kirjanpitovelvollisen osalta vähintään kaksi seuraavasta kolmesta edellytyksestä täyttyy:

-liikevaihto edellisen tilikauden aikana on vähintään 20 miljoonaa markkaa;

-edellisen tilikauden taseen loppusumma on vähintään 10 miljoonaa markkaa;

-palveluksessa olleiden henkilöiden keskimääräinen lukumäärä edellisen tilikauden aikana on vähintään 50. (23.12.1992/1572)

Mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan myös silloin, kun kirjanpitovelvollinen on 22 a §:ssä tarkoitetulla tavalla velvollinen laatimaan ja sisällyttämään tilinpäätökseensä konsernitilinpäätöksen. Edellä 1 momentissa tarkoitettujen asiakirjojen lisäksi kirjanpitovelvollisen tulee tällöin toimittaa jäljennös konsernituloslaskelmasta ja konsernitaseesta 22 c ja 22 d §:ssä tarkoitettuine liitteineen. (23.12.1992/1572)

Edellä 1 momentissa säädetty julkistamisvelvollisuus ei koske asunto-osuuskuntaa eikä asunto-osakeyhtiötä tai asunto-osakeyhtiöistä annetun lain (30/26) 25 §:ssä tarkoitettua osakeyhtiötä. Asunto-osuuskunnan, asunto-osakeyhtiön ja mainitun osakeyhtiön on kuitenkin, kun kaksi kuukautta on kulunut tilinpäätöksen vahvistamisesta, annettava jäljennös tuloslaskelmasta ja taseesta liitteineen jokaiselle sitä pyytävälle kahden viikon kuluessa pyynnöstä. Niillä on oikeus saada muulta kuin viranomaiselta maksu antamastaan jäljennöksestä saman perusteen mukaan kuin patentti- ja rekisterihallitus perii maksua vastaavasta jäljennöksestä. (23.12.1992/1572) (10.6.1988/503)

Muiden kuin 2 momentissa tarkoitettujen osakeyhtiöiden samoin kuin osuuskuntien tilinpäätösten julkaisemisesta on säädetty erikseen. (23.12.1992/1572) (5.8.1983/689)

7 LUKU

Kirjanpitolautakunta

34 §

Kauppa- ja teollisuusministeriön yhteydessä on kirjanpitolautakunta, joka voi antaa viranomaisen, elinkeinonharjoittajien järjestön tai kirjanpitovelvollisen hakemuksesta ohjeita ja lausuntoja tämän lain soveltamisesta ja joka suorittaa sille säädetyt tai määrätyt muut tehtävät.

Kirjanpitolautakunnassa on puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kuusi muuta jäsentä, jotka valtioneuvosto määrää kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan. Jokaiselle jäsenelle puheenjohtajaa lukuunottamatta määrätään varamies samalla tavalla.

Kirjanpitolautakunnan jäsenten tulee olla kirjanpitoon hyvin perehtyneitä. Yhdeltä jäseneltä ja hänen varamieheltään vaaditaan lisäksi oikeustieteen kandidaatin tutkinto. (24.8.1984/ 615)

Kirjanpitolautakunta on päätösvaltainen, kun läsnä on puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja sekä kolme muuta jäsentä. Läsnä olevista vähintään yhden tulee omata 3 momentin toisessa lauseessa säädetty pätevyys.

Kauppa- ja teollisuusministeriöön voidaan perustaa kirjanpitolautakunnan sihteerin virka.

 · Ks. A kirjanpitolautakunnasta 784/73.

35 § (23.12.1992/1572)

Kirjanpitolautakunta voi erityisistä syistä määräajaksi myöntää yksittäistapauksissa tai toimialoittain poikkeuksia 9 §:n 3 momentin, 19-21 a §:n, 22 a §:n 1 momentin, 22 c §:n 3 momentin, 22 d §:n, 25 §:n 1 ja 2 momentin sekä 29 ja 30 §:n säännöksistä.

8 LUKU

Erityiset säännökset

36 §

Kauppa- ja teollisuusministeriö valvoo tämän lain noudattamista.

Kauppa- ja teollisuusministeriöllä on oikeus saada kirjanpitovelvolliselta kirjanpitolain valvontaa varten tarpeellisia tietoja. Poliisiviranomaiset ovat velvollisia antamaan ministeriölle virka-apua kirjanpitolain noudattamisen valvonnassa.

37 §

Jokainen on velvollinen pitämään salassa, mitä hän kirjanpitolautakunnan jäsenenä tai kirjanpitolain noudattamisen valvontaa suorittaessaan on saanut tietoonsa toisen taloudellisesta asemasta, liikesuhteista tai muusta sellaisesta.

38 §

Jos 33 §:ssä säädetty velvollisuus toimittaa tai pyynnöstä antaa asiakirjoja patentti- ja rekisterihallituksen kaupparekistenosastolle laiminlyödään, voi patentti- ja rekisterihallitus velvoittaa sen, jonka 22 §:n 1 momentin mukaan on allekirjoitettava asiakirjat, sakon uhalla toimittamaan ne sille määräämässään ajassa. Päätökseen, jolla patentti- ja rekisterihallitus on asettanut uhkasakon, ei saa hakea muutosta valittamalla. ( 10.6.1988/503)

2 ja 3 momentti on kumottu L:lla 24.8.1990/809.

38a § (24.8.1990/809)

Joka tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta rikkoo tätä lakia tai sen nojalla annettuja säännöksiä tai määräyksiä, on tuomittava, jollei teko ole rangaistava rikoslain 30 luvun 9 tai 10 §:ssä tarkoitettuna kirjanpitorikoksena tai tuottamuksellisena kirjanpitorikoksena eikä teosta ole muuallakaan laissa säädetty ankarampaa rangaistusta, kirjanpitorikkomuksesta sakkoon.

Rangaistusta ei tuomita, jos rikkomus on vähäinen.

39 §

Tämän lain säännösten estämättä on kirjanpitovelvollisuudesta ja kirjanpidosta sekä tilinpäätöksen julkistamisesta voimassa, mitä niistä on erikseen muualla laissa säädetty tai mitä asianomainen viranomainen muun lain nojalla on määrännyt.

40 §

Tarkemmat määräykset tämän lain täytäntöönpanosta ja soveltamisesta annetaan asetuksella.

· Ks. Kirjanpitoasetus I 575/92 ja A kirjanpitolautakunnasta 784/73.

41 §

Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1974. Sitä sovelletaan ensimmäisen kerran siihen tilikauteen, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 1974 tai sen jälkeen ja sillä kumotaan 6 päivänä heinäkuuta 1945 annettu kirjanpitolaki (701/45) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.

Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.

Sen estämättä, mitä edellä 21 §:n 3 kohdassa on säädetty, kirjanpitovelvollinen voi jättää ennen vuotta 1974 päättyneinä tilikausina tekemänsä arvonkorotukset erikseen esittämättä.

Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:

Laki 644/78 tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 1978.

Laki 473/82 tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1982.

HE 69/82, vvvk.miet. 34/82, svk.miet. 96/82

Laki 689/83 tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1984.

HE 10/83, lvk.miet.1/83, svk.miet. 24/83 Laki 615/84 tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 1984.

HE 65/84, lvk.miet. 6/84, svk.miet. 70/84 Laki 904/85 tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1986.

HE 23/85, lvk.miet. 7/85, svk.miet.123/85 Laki 820/86 tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 1986 ja sitä sovelletaan tilikauteen, joka päättyy vuonna 1986 tai sen jälkeen.

HE 88/86, vvvk.miet. 39/86, svk.miet.101/86 Laki 482/87 tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 1987.

HE 238/86, pankkivk.miet. 5/86, svk.miet. 271 /86

Laki 503/88 tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1988.

HE 21 ll87, lvk.miet. 5/88, svk.miet. 40/88 Laki 1361/89 tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1990.

Ennen tämän lain voimaantuloa alkaneelta tilikaudelta pidettävään kirjanpitoon saadaan soveltaa aikaisempaa lainsäädäntöä.

HE 190/89, lvk.miet.15/89, svk.miet. 229/89

13 Laki 809/90 tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1991.

HE 66/88, lvk.miet. 6/90, svk.miet. 56/90 Laki 1572/92 tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993. Lakia sovelletaan ensimmäisen kerran siltä tilikaudelta pidettävään kirjanpitoon, joka alkaa I päivänä tammikuuta 1993 tai sen jälkeen.

Tilikaudelta, joka päättyy 30 päivänä kesäkuuta 1994 tai sitä ennen, pidettävään kújanpitoon saadaan soveltaa tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.

Kirjanpitovelvollisen eläkesitoumuksista johtuvat menot, jotka ennen tämän lain voimaantuloa on voitu jättää kirjaamatta, on kirjattava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2000 päättyvän tilikauden tilinpäätöksessä. Mikäli eläkesitoumuksista johtuvia menoja on jätetty tilinpäätöksessä kújaamatta on taseen liitteenä ilmoitettava eläkesitoumuksista johtuva vastuu sekä eläkesäätiölle sen vastuuvajauksen kattamiseen suorittamatta oleva määrä.

Kirjanpitovelvollisen tulee soveltaa 16 §:n 4 ja 5 momenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1995 tai sitä ennen päättyvän tilikauden tilinpäätöksessä siltä osin kuin ne edellyttävät käyttöomaisuuden hankintamenon ja muiden pitkävaikutteisten menojen kirjaamista poistoina kuluiksi suunnitelman mukaan.

Tätä lakia sovelletaan vakuutustoimintaa harjoittavaan yritykseen tai laitokseen ensimmäisen kerran siltä tilikaudelta pidettävään kirjanpitoon, joka päättyy 31 päivänäjoulukuuta 1995.

Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.

HE 111/92, TaVM 47/92


Kirjanpitoasetus 30.12.1992/1575

· Annettu kirjanpitolain (655/73) 40 §:n nojalla.

1 §

Tuloslaskelma laaditaan seuraavan kaavan mukaan, jollei jäljempänä toisin säädetä:

Liikevaihto		......
Valmistevarastojen lisäys (+) tai vähennys ( )		+/-......
Valmistus omaan käyttöön (+)		......
Liiketoiminnan muut tuotot		......
Muuttuvat kulut:
Aineet, tarvikkeet ja tavarat
Ostot tilikauden aikana
Varastojen lisäys (-) tai vähennys (+)	+/-......
Ulkopuoliset palvelut	......
Henkilöstökulut	......
Muut muuttuvat kulut	......	-......
Myyntikate		......
Kiinteät kulut:
Henkilöstökulut	......
Vuokrat	......
Muut kiinteät kulut	......	......
Käyttökate		......
Poistot käyttöomaisuudesta ja muista pitkävaikutteisista menoista		......
Liikevoitto (-tappio)		......
Rahoitustuotot ja -kulut:
Osinkotuotot	......
Korkotuotot pitkäaikaisista sijoituksista	......
Muut rahoitustuotot	......
Korkokulut	-......
Muut rahoituskulut	-......
Poistot sijoituksista	-......	+/-......
Voitto (Tappio) ennen satunnaiseriä, varauksiaja veroja		......
Satunnaiset tuotot ja kulut:
Satunnaiset tuotot	......
Satunnaiset kulut	-......	+/-......
Voitto (Tappio) ennen varauksia ja veroja		......
Poistoeron lisäys (-) tai vähennys(+)		+/-......
Vapaaehtoisten varausten lisäys () tai vähennys (+) Välittömät verot		+/-......
Välittömät verot		-......
Tilikauden voitto (tappio)		......

Kuhunkin ryhmään kuuluvat tuotot ja kulut voidaan eritellä tuloslaskelman liitteenä.

Kulut voidan merkitä tuloslaskelmaan jakamatta niitä muuttuviin ja kiinteisiin kuluihin.

Kirjanpitovelvollisen, joka lukee vaihtoomaisuuden hankintamenoon myös osuuden hyödykkeen hankintaan ja valmistukseen liittyvistä kiinteistä menoista, on merkittävä kulut tuloslaskelmaan myyntikatetta ja käyttökatetta erikseen esittämättä.

2 §

Tuloslaskelma voidaan 1 §:ssä säädetyn kaavan sijasta laatia seuraavan kaavan mukaan, jollei jäljempänä toisin säädetä:

Liikevaihto		......
Hankinnan ja valmistukset kulut		+/-......
Bruttokate		......
Myynnin ja markkinoinnin kulut		-......
Hallinnon kulut		-......
Liiketoiminnan muut kulut		-......
Liiketoiminnan muut tuotot		......
Liikevoitto (-tappio)		......
Rahoitustuotot ja -kulut:
Osinkotuotot	......
Korkotuotot pitkäaikaisista sijoituksista	......
Muut rahoitustuotot	......
Korkokulut	-......
Muut rahoituskulut	-......
Poistot sijoituksista	-......	+/-......
Voitto (Tappio) ennen satunnaiseriä, varauksiaja veroja		......
Satunnaiset tuotot ja kulut:
Satunnaiset tuotot	......
Satunnaiset kulut	-......	+/-......
Voitto (Tappio) ennen varauksia ja veroja		......
Poistoeron lisäys (-) tai vähennys(+)		+/-......
Vapaaehtoisten varausten lisäys () tai vähennys (+) Välittömät verot		+/-......
Välittömät verot		-......
Tilikauden voitto (tappio)		......

Rahoitustuotot ja -kulut voidaan eritellä tuloslaskelman liitteenä.

3 §

Aatteellisen yhteisön ja säätiön tuloslaskelma laaditaan seuraavan kaavan mukaan:

Varsinainen toiminta
Tuotot		......
Kulut
Henkilöstökulut	......
Vuokrat	......
Muut kulut	......	......
Tuotto-/Kulujäämä	-......	+/-......
Varainhankinta:
Tuotot	......
Kulut	-......	+/-......
Tuotto-/Kulujäämä		......
Rahoitustuotot ja -kulut
Tuotot	......
Kulut	-......	+/-......
Tuotto-/Kulujäämä		......
Satunnaiset tuotot ja kulut:
Tuotot	......
Kulut	-......	+/-......
Omatoiminen tuotto-/kulujäämä		......
Yleisavustukset.		+......
Kokonaistuotto-/Kokonaiskulujäämä		......
Poistot.		-......
Tilikauden tulos		......
Vapaaehtoisten varausten lisäys (-) tai vähennys(+)		+/-......
Tilikauden ylijäämä (alijäämä)		......

Aatteellisen yhteisön tai säätiön varsinainen toiminta on yhteisön tai säätiön säännöissä tai yhtiöjärjestyksessä mainitun tarkoituksen toteuttamista.

Kuhunkin ryhmään kuuluvat tuotot ja kulut on tuloslaskelmassa esitettävä riittävästi eriteltyinä. Varsinaisen toiminnan tuotot ja kulut on toiminnan laatu ja laajuus huomioon ottaen eriteltävä lisäksi toiminnanaloittain tuloslaskelmassa tai sen liitteenä. Liiketoiminnasta voidaan ilmoittaa vain sen tuottojen ja kulujen summat, jolloin tuloslaskelmaan on liitettävä liiketoiminnasta laadittu erillinen tuloslaskelma.

Milloin aatteellisen yhteisön tai säätiön toiminta perustuu pääasiassa kiinteistön hallintaan, voidaan soveltuvin osin käyttää 4 §:n mukaista kaavaa.

4 §

Kiinteistön hallintaan perustuvan toiminnan tuloslaskelma laaditaan seuraavan kaavan mukaan:

Kiinteistön tuotot:
Vastikkeet.	.........
Vuokrat	.........
Käyttökorvaukset	.........
Muut kiinteistön tuotot	.........	.........
Luottotappiot ja muut oikaisuerät		-.........
		.........
Kiinteistön hoitokulut:
Henkilöstökulut	.........
Hallintopalvelut	.........
Käyttö- ja huoltopalvelut	.........
Ulkoalueiden hoitopalvelut	.........
Siivouspalvelut	.........
Lämmitys	.........
Vesi ja jätevesi	.........
Sähkö	.........
Jätehuolto	.........
Vahinkovakuutukset	.........
Vuokrat	.........
Kiinteistövero	.........
Korjaukset	.........
Muut hoitokulut	.........	-.........
Käyttökate/Hoitokate		.........
Poistot:
Rakennuksista ja rakennelmista	.........
Koneista ja kalustosta	.........
Muista pitkävaikutteisista menoista	.........	-.........
Rahoitustuotot ja -kulut:
Osinkotuotot	.........
Korkotuotot	.........
Muut rahoitustuotot	.........
Korkokulut	-.........
Muut rahoituskulut	-.........	+/-.........
Voitto (Tappio) ennen satunnaiseriä, varauksiaja veroja.		.........
Satunnaiset tuotot ja kulut:
Satunnaiset tuotot	.........
Satunnaiset kulut.	-.........	+/-.........
Voitto (Tappio) ennen varauksia ja veroja		.........
Vapaaehtoisten varausten lisäys (-) tai vähennys (+)		+/-.........
Välittömät verot		-.........
Tilikauden voitto (tappio)/ylijäämä (alijäämä)		......

Jos perittävät vastikkeet voidaan eritellä hoito- ja pääomavastikkeisiin, esitetään pääomavastikkeet kohdassa muut rahoitustuotot.

5 §

Kirjanpitolain 30 §:ssä tarkoitettu ammatinharjoittajan tuloslaskelma voidaan 1 §:ssä säädetyn kaavan sijasta laatia seuraavan kaavan mukaan:

Tuotot:
Tuotot ammatista.	........
Muut vakinaiset tuotot	........
Satunnaiset tuotot.	........
Oma käyttö	........
Vapaaehtoiset varausten vähennys	........	........
Kulut:
Aineet, tarvikkeet ja tavarat:
Tilikauden alussa	........
Ostot tilikauden aikana	+........
Tilikauden lopussa	-........	-........
Palkat.	........
Vuokrat	........
Muut vakinaiset kulut	........
Poistot	........
Satunnaiset kulut	........
Korot	........
Vapaaehtoisten varausten lisäys	........
Välittömät verot	........	-........
Tilikauden voitto (tappio)		........

Jos tuotot ja kulut on merkitty tuloslaskelmaan suoriteperusteen mukaisina, siitä on ilmoitettava tuloslaskelmassa tai sen liitteenä.

6 §

Tuloslaskelmassa tai sen liitteenä on satunnaisiin tuottoihin ja kuluihin sisältyvistä eristä annettava selvitys, mikäli ne merkittävällä tavalla ovat vaikuttaneet tilikauden tuloksen muodostumiseen.

Tuloslaskelman tuottoihin ja kuluihin sisältyvistä pakollisten varausten muutoksista sekä muista muuhun kuin tilikauteen liittyvistä eristä on tuloslaskelmassa tai sen ltttteenä annettava selvitys, mikäli ne merkittävällä tavalla ovat vaikuttaneet tilikauden tuloksen muodostumiseen.

7 §

Tase laaditaan seuraavan kaavan mukaan:

Tase Vastaavaa

Käyttöomaisuus ja muut pitkäaikaiset sijoitukset

Aineettomat hyödykkeet
Perustamis- ja järjestelymenot	........
Tutkimus- ja kehittämismenot	........
Aineettomat oikeudet.	........
Liikearvo	........
Muut pitkävaikutteiset menot	........
Ennakkomaksut	........	........
Aineelliset hyödykkeet
Maa- ja vesialueet	........
Rakennukset ja rakennelmat	........
Koneet ja kalusto	........
Muut aineelliset hyödykkeet	........
Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat	........	........
Käyttöomaisuusarvopaperit ja muut pitkäaikaiset sijoitukset
Osakkeet ja osuudet	........
Lainasaamiset	........
Muut sijoitukset	........
Arvostuserät		........
Vaihto- ja rahoitusomaisuus
Vaihto-omaisuus
Aineet ja tarvikkeet	........
Keskeneräiset tuotteet	........
Valmiit tuotteet/Tavarat	........
Muu vaihto-omaisuus	........
Ennakkomaksut.	........	........
Saamiset
Myyntisaamiset	........
Lainasaamiset	........
Siirtosaamiset	........
Muut saamiset	........	........
Rahoitusomaisuusarvopaperit
Osakkeet ja osuudet	........
Muut arvopaperit.	........	........
Rahat ja pankkisaamiset.		........
		........

Tase Vastattavaa

Oma pääoma

Osake-, osuus- ja muu niitä vastaava pääoma	........
Muu oma pääoma	........
Edellisten tilikausien voitto/ ylijäämä (tappio/alijäämä)	........
Tilikauden voitto/ylijäämä (tappio/alijäämä)	........	........
Varaukset
Kertynyt poistoero		........
Vapaaehtoiset varaukset
Investointivaraukset	........
Muut varaukset	........	........
Pakolliset varaukset		........
Arvostuserät		........
Vieras pääoma
Pitkäaikainen
Joukkovelkakirjalainat	........
Vaihtovelkakirjalainat	........
Lainat rahoituslaitoksilta	........
Eläkelainat	........
Saadut ennakot.	........
Ostovelat	........
Muut pitkäaikaiset velat.	........	........
Lyhytaikainen
Lainat rahoituslaitoksilta	........
Eläkelainat	........
Saadut ennakot	........
Ostovelat	........
Rahoitusvekselit	........
Siirtovelat	........
Muut lyhytaikaiset velat	........	........
		........
8 §

Taseessa tai sen liitteenä on ilmoitettava vaihto- ja rahoitusomaisuuteen kuuluvat saamiset, jotka erääntyvät maksettaviksi yhden vuoden tai sitä pitemmän ajan kuluttua, taseerien mukaan eriteltyinä.

Taseessa tai sen liitteenä on annettava erittely tase-erästä "Pakolliset varaukset", mikäli se tase-erän selventämiseksi on tarpeen.

Taseessa tai sen liitteenä on ilmoitettava pitkäaikaiseen vieraaseen pääomaan kuuluvat velat, jotka erääntyvät maksettaviksi viiden vuoden tai sitä pitemmän ajan kuluttua, tase-erien mukaan eriteltyinä.

9 §

Aatteellisen yhteisön ja säätiön taseessa on ilmoitettava erikseen sellaiset varat tai sellainen pääoma, joiden suhteen on rajoittavia erityismääräyksiä.

Erillään hoidettavat varat on erikseen ilmoitettava taseessa tai sen liitteenä.

10 §

Pitkäaikaiseksi katsotaan velka tai se osa velasta, joka erääntyy maksettavaksi yhden vuoden tai sitä pitemmän ajan kuluttua.

Milloin kirjanpitovelvollisella on saaminen siltä, jolle hän itse on velkaa, on saaminen ja velka ilmoitettava taseessa erikseen.

11 §

Tuloslaskelma ja tase on laadittava kaavoja yksityiskohtaisempina, mikäli se tilikauden tuloksen muodostumiseen vaikuttaneiden tekijöiden tai tase-erien selventämiseksi on tarpeen.

Mikäli kirjanpitovelvollisen toiminnan luonne sitä vaatii, on tuloslaskelmassa ja taseessa käytettävä 1-5 ja 7 §:stä poiketen pääryhmiin sisältyvistä eristä toiminnan luonnetta vastaavia nimityksiä.

12 §

Tuloslaskelmassa tai taseessa taikka niiden liitteenä on ilmoitettava tilikauden tuotoista vähennetyt käyttöomaisuuden ja muiden pitkävaikutteisten menojen poistot tase-erien mukaan eriteltyinä sekä annettava selvitys suunnitelman mukaisten poistojen perusteista ja niiden muutoksista. Poistosuunnitelmat ja niiden muutokset on laadittava kirjalliseen muotoon sekä liitettävä tase-erittelyihin.

13 §

Hyödykkeen ottaminen liikkeestä tai ammatista kirjanpitovelvollisen omaan käyttöön kirjataan hankintamenon tai sitä alhaisemman todennäköisen luovutushinnan määräisenä.

Hyödyke siirretään vaihto-omaisuudesta käyttöomaisuuteen hankintamenon tai sitä alhaisemman todennäköisen luovutushinnan määräisenä.

Hyödyke siirretään käyttöomaisuudesta vaihto-omaisuuteen hankintamenon poistamatta olevaa osaa vastaavasta määrästä.

14 §

Kirjanpitovelvollisella tulee kultakin tilikaudelta olla käyttöaikaa koskevin merkinnöinvarustettu tililuettelo.

15 §

Koneellisin menetelmin pidetyssä kirjanpidossa kirjausten suorittamistapa ja niiden yhteys tuloslaskelmaan ja taseeseen on voitava todeta konetta käyttämättä.

Koneellisen kirjanpidon menetelmäkuvauksen tulee sisältää tietojärjestelmän yleiskuvaus sekä selostus kirjausten suorittamistavasta, kirjausketjusta, syöttö- ja tulostusaineistosta, kirjanpidon oikeellisuutta ja täydellisyyttä varmentavista tarkistuksista ja täsmäytyksistä, tietovarastoista ja kirjanpitoaineiston säilyttämisestä.

16 §

Tuotannontekijän vastaanottoajankohta ja suoritteen luovutusajankohta on voitava osoittaa tositteen tai sen liitteen avulla taikka muulla vastaavalla tavalla.

17 §

Tositteessa on oltava merkintä käytetyistä tileistä, ellei muutoin ole selvää, miten liiketapahtuma on kirjattu.

Milloin kirjauksen perusteeksi ei saada ulkopuolisen antamaa tositetta, kirjaus tulee selvittää kassakoneen tarkkailunauhan tai muun kirjanpitovelvollisen itsensä laatiman tositteen avulla.

18 §

Aktivoituun hankintamenoon luetut hyödykkeen hankinnasta ja valmistuksesta aiheutuneet menot on voitava selvittää kustannuslaskennan tai -laskelmien avulla.

19 §

Konserniyrityksellä on kirjanpitolain 22 c §:n 5 momentissa tarkoitettu huomattava vaikutusvalta toisessa liiketoimintaa harjoittavassa kirjanpitovelvollisessa, jos kirjanpitovelvollisella on yksin tai yhdessä muiden samaan konserniin kuuluvien yritysten kanssa vähintään yksi viidesosa ja enintään puolet osakkeiden, jäsenosuuksien tai yhtiöosuuksien tuottamasta äänimäärästä mainitussa yrityksessä.

20 §

Suorittamastaan tilintarkastuksesta tilintarkastajan on tehtävä tasekirjaan merkintä siitä, onko tilinpäätös laadittu hyvän kirjanpitotavan mukaisesti.

21 §

Patentti- ja rekisterihallituksen kaupparekisteriosastolle julkistamista varten toimitettavissa asiakirjoissa on ilmoitettava kirjanpitovelvollisen postiosoite.

Kirjanpitovelvollisen toiminnan loppuessa on tämän tai hänen oikeudenomistajansa järjestettävä kirjanpitoaineiston säilyttäminen kirjanpitolain 25 tai 31 §:ssä säädetyllä tavalla. Kaupparekisteriin merkityn kirjanpitovelvollisen toiminnan lopettamista koskevassa ilmoituksessa on mainittava, kenelle kirjanpitoaineiston säilyttäminen on uskottu.

22 §

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993.

Tällä asetuksella kumotaan 19 päivänä lokakuuta 1973 annettu kirjanpitoasetus (783/73) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.

23 §

Tätä asetusta sovelletaan ensimmäisen kerran siltä tilikaudelta pidettävään kirjanpitoon, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 1993 tai sen jälkeen.

Jos kirjanpitovelvollinen soveltaa kirjanpitoonsa ennen 1 päivää tammikuuta 1993 voimassa olleita kirjanpitolain säännöksiä sanotun päivän jälkeen, kirjanpitovelvollinen saa, siltä osin kuin mainittujen lainsäännösten soveltaminen sitä edellyttää, vastaavasti soveltaa 22 §:n 2 momentissa mainitun, kumotun kirjanpitoasetuksen säännöksiä kirjanpitoon sellaiselta tilikaudelta, joka päättyy 30 päivänä kesäkuuta 1994 tai sitä ennen.


LÄÄKÄRIN KIRJANPIDOSTA

Tämä kappale on kopioitu Lääkärin tilikirja vihosta Fennomed Oy:n luvalla. Tämän kappaleen edelleenkopiointi kokonaan tai osittain ilman Fennomed Oy:n lupaa ei ole sallittu.

Tässä kappalleessa olevat maininnat tilikirja ja vihko viittaavat siis em Lääkärin tilikirjaan. Tämän kappaleen lopussa oleva tuloslaskelmamalli on samasta painotuotteesta.

Lääkärin kirjanpito ja KKTILIT

Kirjanpitovelvollisuus

Lääkäri, joka harjoittaa ammattitoimintaa, yksityispraktiikkaa, on tästä toiminnastaan kirjanpitovelvollinen. Kirjanpitovelvollisuus käsittää vain ammattitoiminnan eikä esimerkiksi yksityistaloutta. Vastuu kirjanpidon pitämisestä on luonnollisesti lääkärillä itsellään.

Kaikkien kirjanpitovelvollisten on noudatettava hyvää kirjanpitotapaa. Hyvä kirjanpitotapa edellyttää kirjanpidossa asiaankuuluvaa huolellisuutta, riittävää tarkkuutta ja selvyyttä sekä totuudenmukaisuutta. Selvyys merkitsee sitä, että kirjanpidon tiedot ovat helposti ja oikein luettavissa ja tarkastettavissa. Totuudenmukaisuus puolestaan vaatii sitä, että kirjanpidon perusteet ja eri erien sisällöt ovat oikein merkityt ja riittävän tarkasti esitetyt. Tuloslaskelmasta tulee käydä selville, miten tilikauden tulos on muodostunut.

Yhdenkertainen kirjanpito

Lääkäri ei ole velvollinen pitämään kahdenkertaista kirjanpitoa. Lääkäri saa aikaan toiminnallaan palveluksia, jotka tuottavat tuloa. Tuloista kertyy kassamaksuja. Palvelusten aikaansaamiseksi tarvitaan oman työpanoksen lisäksi mm. aineita, tarvikkeita, koneita ja eräitä palveluksia, joista syntyy menoja. Menoista aiheutuu kassastamaksuja. Yhdenkertaisessa kirjanpidossa liiketapahtumia ovat ammattitoimintaan kohdistuvat:

-	maksetut menot

-	korot

-	verot

-	saadut tulot

-	tavaroiden ja palvelusten oma käyttö, mikä tosin lääkärin osalta lienee varsin harvinainen.

Edellä mainittujen liiketapahtumien järjestelmällinen muistiin merkitseminen on yhdenkertaisen kirjanpidon vähimmäisvaatimus. Yhdenkertaisessa kirjanpidossa ei kirjata pääomasijoituksia ja palautuksia (esim. lainojen lyhennyksiä).

Kirjaamisperuste

Yhdenkertaisessa kirjanpidossa liiketapahtumat kirjataan maksuperusteella. Meno ja tulo kirjataan silloin, kun maksu tapahtuu (shekillä, rahalla, tilisiirtona jne.). Ostolasku voidaan merkitä kirjanpitoon vasta silloin, kun se on maksettu. Saadut palkkiot merkitään kirjanpitoon tuloksi silloin, kun suoritus on saatu.

Tositteet

Kirjausten on perustuttava kuitteihin, laskuihin tai muihin tositteisiin. Menotosite on yleensä ulkopuolisen antama. Mikäli sellaista ei saada, on kirjanpitovelvollisen se itse laadittava ja allekirjoitettava. Tulotositteet muodostuvat palkkiokuittien, pankki- tai postisiirtotositteiden tms. jäljennöksistä.

Tositteeseen on merkittävä tai siitä on käytävä selville

-	päiväys

-	juokseva numero

-	menotositteesta vastaanotettu hyödyke, sen nimike, määrä ja hinta sekä mikäli mahdollista maksun saajan tai välittäneen rahalaitoksen tai muun vastaavan kuittaus

-	tulotositteesta palveluksen laatu, kuten hoitotoimenpide, sekä potilaan nimi.

Lääkärin tulee tointaan hoitaessaan perimistään palkkioista tai sen maksuerästä antaa palkkion tai maksun suorittajalle verohallituksen, tai milloin kysymyksessä on sairausvakuutuslaissa tarkoitettu lääkärinpalkkio, kansaneläkelaitoksen vahvistamalle lomakkeelle kirjoitettu kuitti. Kuitin jäljennös jää tulotositteeksi.

Tositteen on oltava alkuperäinen. Lisäksi on varmistauduttava siitä, että sama liiketapahtuma ei tule kirjatuksi kahdesti ja että kaikki liiketapahtumat tulevat kirjatuiksi. Tositteeseen tehtävien merkintöjen on oltava selviä ja pysyviä. Verotusta varten on tarpeellista, että menotositteista taikka niiden liitteistä käy selville hankittujen tarvikkeiden ja käyttöomaisuushyödykkeiden vastaanottoajankohta.

Liiketapahtumien kirjaaminen

Tilimerkintä käsittää päiväyksen, selityksen, tositenumeron ja markkamäärän. Merkinnät tehdään selvästi ja pysyvästi. Niitä ei saa poistaa eikä tehdä epäselviksi.

Yhdenkertaisessa kirjanpidossa liiketapahtumien kirjaamispäivä on sama kuin maksun suorittamispäivä. Kirjaukset tehdään aika- ja asiajärjestyksessä sekä päiväkohtaisesti. Jokaisen päivän maksutapahtumat on kirjattava erikseen omille tileilleen yhdistämättä niitä muiden päivien maksuihin. Saman päivän maksutapahtumat kirjataan joko kukin erikseen tai yhdistettynä. Kuitenkin samaan kirjaukseen voidaan yhdistää vain samalle päivälle kuuluvia maksutositteita, jotka asiallisesti ovat samanlaatuisia, esimerkiksi samana päivänä maksetut tarveainelaskut voidaan kirjanpitoon merkitä yhtenä kirjauksena. Kassaan ja kassastamaksuja ei saa yhdistää siten, että vain niiden nettosumma kirjattaisiin.

Maksutapahtumat on kirjattava viivytyksettä, mikä edellyttää, että ne merkitään kirjanpitoon päivittäin, mikäli toiminnan vähyyden vuoksi ei ole perusteltua aihetta siitä poiketa.

Tilinpäätös

Tilikaudelta (kalenterivuodelta) laadittava tilinpäätös käsittää

-	tuloslaskelman

-	luettelot ammattia varten hankitusta vaihto-omaisuudesta, kuten tavarat, aineet, tarvikkeet

-	luettelot ammattia varten hankitusta käyttöomaisuudesta

-	luettelot poistamatta olevista pitkävaikutteisista menoista

-	luettelot ammatista johtuneista saamisista ja veloista.

Tilinpäätös on laadittava helmikuun loppuun mennessä. Veroilmoitus verovuodelta (tilikaudelta) on annettava viimeistään maaliskuun 1. päivänä tai milloin se on lauantai tai pyhäpäivä, seuraavana arkipäivänä.

Ammatinharjoittajan tuloslaskelmaan merkitään saadut tulot sekä mahdollinen tavaroiden ja palvelusten oma käyttö tuotoiksi. Kuluina vähennetään riittävästi eriteltyinä maksetut menot, korot, poistot ja verot. Vastaavasti käyttöomaisuuden hankintamenot vähennetään poistoin. Mikäli lääkäri on maksanut palkkoja, voidaan tehdä toimintavaraus, joka on enintään 30 % edellisen 12 kuukauden aikana maksetuista ennakonpidätyksen alaisista palkoista.

Kirjanpitoaineiston allekirjoitus ja säilyttäminen

Tilinpäätös on päivättävä ja kirjanpitovelvollisen on se allekirjoitettava. Päiväys ilmaisee tilinpäätöksen valmistumisajankohdan. Lääkärin tilikirja, joka sisältää varsinaisen tilikirjan, tuloslaskelman ja tilinpäätökseen liitetyt luettelot sekä tositteet on säilytettävä vähintään kuusi vuotta tilikauden päättymisestä lukien. Tilikirjat ja tositteet on säilytettävä alkuperäisinä ja järjestettyinä.

Kirjanpito ja verotus

Eräs lääkärin kirjanpidon tehtävistä on verotusaineiston kerääminen. Lääkärin veroilmoituksen tulee perustua kirjanpitolain mukaan pidettyyn kirjanpitoon. Lääkärin verotus tapahtuu elinkeinotulon verottamisesta annetussa laissa säädetyllä tavalla (as.kok. n:o 360/24.06.1968). Elinkeinotulon verottamisesta annetun lain mukaan maksuperusteista tuloslaskelmaa ei tarvitse muuttaa suoriteperusteiseksi tuloslaskelmaa laadittaessa eikä verolomakkeessa. Ammatinharjoittajan, joka on pitänyt kirjanpitonsa ja laatinut tuloslaskelmansa kirjanpitolain 27 ja 30 §:n mukaisesti, tulo on sen verovuoden tuottoa, jona maksu on saatu. Meno on vastaavasti sen verovuoden kulua, jona maksu on tapahtunut. Poikkeuksen muodostaa vaihto-omaisuuden ja käyttöomaisuuden hankintamenon ja myyntihinnan käsittely verotuksessa. Käyttöomaisuudesta saadut luovutushinnat ja muut vastikkeet sekä vaihto-omaisuuden että käyttöomaisuuden hankintamenotjaksotetaan kuitenkin suoriteperusteen mukaisesti, elleivät ne ole vähäisiä (EVL 27 a §).

Jos vaihto- tai käyttöomaisuuden hankintameno on vähäinen mm. ammatinharjoittajan verovuoden aikana saamiin tuottoihin verrattuna, voidaan hankintameno vähentää verotuksessa maksuperusteisesti vuosikuluna. Siltä osin kuin vaihto- tai käyttöomaisuuden hankintamenoa ei ole maksettu verovuoden Ioppuun mennessä, sitä ei voida vähentää verotuksessa, jos kirjanpito on maksuperusteinen.

Ammatinharjoittajan vaihto-omaisuuden hankinnasta aiheutuneita menoja voidaan yleensä pitää vähäisinä (esim. lääkärin praktiikkatoiminnassa käyttämä käsivarasto).

Tämä tilikirja on laadittu siten, että se johtaa maksuperusteen mukaiseen tuloslaskelmaan. Tilikirjan sarakkeisto on laadittu siten, että se mahdollisimman tarkoin vastaa veroilmoituslomakkeessa (verolomake 5)(1) vaadittavaa tuottojen ja kulujen erittelyä. Lisäksi on otettu huomioon, että kirjanpidon ulkopuolella on verotusta varten selvitettävä rahaotot yksityiskäyttöön verovuoden aikana.

(1)	Jos lääkäri on pitänyt kahdenkertaista suoriteperusteista kirjanpitoa, on käytettävä verolomaketta 6 A. Tätä kirjaa tehtäessä eivät veroviranomaiset ole vielä vahvistaneet verolomaketta verovuodelle 1993.

AMMATINHARJOITTAJAN VEROTUS

Vuoden 1993 alussa tulleiden veromuutosten johdosta on ammatinharjoittajien verotukseen tullut eräitä merkittäviä muutoksia. Kuitenkin pääsääntö säilyy samana, eli ammatinharjoittajan saama tulo ammatista verotetaan hänen tulonaan. Olennainen muutos perustuu sen selvittämiseen miten tulo jakautuu ansiotuloon ja pääomatuloon.

Pääomatulon ja ansiotulon verotus

Ammatinharjoittajan elinkeinotoiminnan (liike- ja ammttitoiminta) tulos, eli ns. jaettava yritystulo, jaetaan kahteen tulolajiin: ansiotuloon ja pääomatuloon. Ansiotuloon sovelletaan valtionverotuksessa progressiivista veroasteikkoa ja kunnallisvero määräytyy kunnallisveroäyrin hinnan mukaan.

Pääomatulosta suoritetaan 25 %:n verokannan mukainen vero. Jaettava yritystulo katsotaan pääomatuloksi siihen määrään saakka, joka vastaa elinkeinotoimintaan verovuotta edeltävän verovuoden päättyessä kuluneelle nettovarallisuudelle laskettua 15 prosentin vuotuista tuottoa. Vuonna 1993 pääomatulo-osuuden laskemisen perusteena on poikkeuksellisesti kyseisen vuoden elinkeinotoiminnan nettovarallisuus.

Vuosina 1993-1997 elinkeinotoiminnan nettovarallisuus lasketaan poikkeuksellisesti siten, että elinkeinotoiminnan varoista ei vähennetä kaikkia sen velkoja.

Elinkeinotoimintaan liittyvät korko-, osinko-, vuokra- ja muut pääomatulot ovat ammatinharjoittajalle pääoma- tai ansiotuloa sen mukaan kuin nettovarallisuus osoittaa. Mikäli kyseessä on muuhun kuin elinkeinotoimintaan liittyvät korko-, osinko- ja vuokratulot, niin nämä ovat aina pääomatuloa, jota verotetaan 25 %:n mukaan. Jaettava yritystulo katsotaan nettovarallisuudesta riippumatta pääomatuloksi siihen määrään saakka, joka vastaa elinkeinotoiminnan käyttöomaisuuteen kuuluvien kiinteistöjen ja arvopapereiden luovutusvoittoja.

Pääomatulon jako puolisoiden kesken

Ennen vuotta 1993 pääomatuloksi katsottava osuus verotettiin sen puolison tulona, joka katsottiin varsinaiseksi yrittäjäksi. Vuodesta 1993 lähtien puolisoiden yhdessä harjoittamasta toiminnasta saadun tulon pääomatuloosuus jaetaan puolisoiden kesken niiden osuuksien mukaan, jotka heillä on tähän toimintaan kuuluvaan nettovarallisuuteen. Puolisoiden osuudet nettovarallisuudesta oletetaan yhtä suuriksi, ellei muuta selvitystä esitetä.

Ansiotulon jako puolisoiden kesken

Ennen vuotta 1993 elinkeinotoiminnan ansiotuloksi katsottava osuus jaettiin varsinaisen yrittäjän ja hänen puolisonsa kesken vain, jos avustavan puolison työpanos ei ollut vähäinen. Jako tehtiin vain valtionverotuksessa.

Vuodesta 1993 lähtien elinkeinotoiminnan ansiotuloksi katsottava osuus jaetaan valtionverotuksen lisäksi myös kunnallisverotuksessa puolisoiden kesken.

Kumpaakaan puolisoista ei enää määritellä varsinaiseksi yrittäjäksi, vaan yritystoiminnan ansiotulo-osuus jaetaan puolisoiden kesken joko

-	työpanosten suhteessa, jolloin vähäinenkin työskentely tuottaa puolisoille ansiotuloa, tai

-	tasan puolisoiden kesken, jos jaosta ei esitetä muuta selvitystä.

Elinkeinotoiminnan nettovarallisuus

Elinkeinotoiminnan nettovarallisuus lasketaan siten, että elinkeinotoiminnan varoista vähennetään velat. Yksiyistalouteen kuuluvia varoja ja velkoja ei oteta huomioon elinkeinotoiminnan nettovarallisuutta laskettaessa. Vuosina 1993-1997 jätetään nettovarallisuutta laskettaessa varoista vähentämättä puolet pitkäaikaisista veloista, kuitenkin enintään 500.000 markkaa. Näin menetellään vain verovelvollisen vaatimuksesta, joka on tehty ennen verotuksen päättymistä.

Varallisuusverotus

Elinkeinotoiminnan varojen ja kaikkien velkojen erotus lisätään yksityisen liikkeen- tai ammatinharjoittajan muihin varoihin. Tämän jälkeen varallisuusverotus tapahtuu varallisuuden yhteenlasketusta määrästä. Puolisoita verotetaan heidän yhteenlasketun varallisuutensa perusteella.

Esimerkki

-	Lääkäri omistaa huoneiston, jossa harjoittaa vastaanottotoimintaa. Hankintameno 300.000 markkaa, jota varten otettua pitkäaikaista lainaa jäljellä vuoden 1993 lopussa 200.000 markkaa.

-	Tilikauden voitto 85.000 ja verot 80.000 (kuten esimerkki s. 65)

-	Lääkärintoiminnan nettovarallisuus, kun lasketaan pääomatulo-osuutta

	mk
Vastaanottohuoneisto	300.000
Puolet pitkäaikaisista veloista	100.000
Nettovarallisuus	400.000
Pääomatulo-osuus 15 %/400.000=	60.000
- Verotettava tulo 85.000 + 80.000 =	165.000
- Ansiotuloa 165.000./. 60.000 =    (pääomatuloa)	105.000
Vero (esim. 60 %)	63.000
-  Pääomatulo 60.000 Vero25 %	15.000
Lopulliset verot yhteensä 63.000 + 15.000 =	78.000
Päivärähat

Ammatinharjoittaja saa vähentää elinkeinotoimintaan liittyvästä tilapäisestä matkasta aiheutuneet ylimääräiset elantokustannukset vaihtoehtoisesti joko kirjanpitoon merkittyjen todellisten menojen suuruisena tai verohallituksen päätöksen (214/93) mukaisena kaavamaisena vähennyksenä.

Päätöksen mukaan vähennys on vuonna 1993 100 markkaa vuorokaudelta, jos matkan aikana on yövytty. Jos matkaan käytetty aika ylittää täyden matkavuorokauden yli 6 tunnilla, saadaan lisäksi vähentää 53 markkaa. Jos matkan aikana ei ole yövytty, vähennyksen suuruus on 53 markkaa. Matkan on tullut tällöin kestää vähintään 10 tuntia ja ulottua yli 50 kilometrin etäisyydelle toimipaikasta tai asunnosta.

Ulkomaille tehdystä matkasta saadaan tehdä vähennys, joka vastaa verovapaista matkakustannusten korvauksista annetussa päätöksessä mainittuja ulkomaan päivärahojen enimmäismääriä. Vähentämisen edellytyksenä on kuitenkin yöpyminen ulkomailla. Jos ulkomaanmatkan aikana ei ole yövytty, mutta matka on kestänyt vähintään 10 tuntia, on vähennyksen suuruus 138 markkaa. Vähennyksen saamiseksi verovelvollisen on esitettävä selvitys matkan ajankohdasta, kestoajasta ja kohteesta sekä sen liittymisestä ammattitoimintaan. Selvitys annetaan verolomakkeella 11.

Helsingissä 15.3.1993

Pentti Alhola Suomen Lääkäriliitto ry Talouspäällikkö	Ilkka Kajas Salmi, Virkkunen & Helenius Oy Oik.kand.
VII TULOSLASKELMAMALLI

Tuotot:
Tuotot ammatista			265.000	1)
Muut tuotot			15.000	2)
Oma käyttö			-
Varausten vähennys			-
Kulut:
Tavarat, aineet ja tarvikkeet
Tilikauden alussa	10.000	3)
Ostot tilikauden aikana	20.000	4)
	30.000
Tilikauden lopussa	-12.000		-18.000
Palkat	30.000	5)
Vuokrat	12.000	6)
Muut kulut	17.000	7)
Poistot	4.000	8)
Varausten lisäys	9.000	9)
Korot	25.000	10)
Välittömät verot	80.000	11)	-177.000
Tilikauden voitto			85.000
Päiväys	Allekirjoitus

1)	Vihkon kohtiin 1-5 merkittyjen tulojen yhteismäärä.

2)	Vihkon kohta 6, esim. lääkäritilojen vuokrauksesta saatu tulo.

3)	Tilikauden alussa olevien tavaroiden, aineiden ja tarvikkeiden arvo = edellisen tilikauden lopun kirjanpidossa ollut arvo.

4)	Ostot tilikauden aikana kohtaan merkitään ne tavaroiden, aineiden ja tarvikkeiden ostot, jotka on maksettu tilikauden aikana.

5)	Vihkon kohdan 7:n loppusumma.

6)	Vihkon kohdan 9:n loppusumma.

7)	Vihkon kohdan 28:n yhteissumma.

8)	Vihkon kohdan III/4 luku, s. 63.

9)	Varausten lisäys kohtaan merkitään toimintavarauksen lisäys edelliseen vuoteen verrattuna. Esim.

tilinpäätös 31.12.1992 toimintavaraus = 0,

vuoden 1993 tilinpäätöksessä tehdään maksettujen palkkojen perusteella toimintavaraus 30 % / 30.000 = 9.000. Mikäli tehtyä toimintavarausta puretaan, purkautuva varaus on +-merkkinen.

10)	Vihkon kohdasta 29 korot.

11)	Vihkon kohdasta 29, edellisen vuoden lopulliset verot ja tilikauden ennakkoverot.

Tuloslaskelmasta edellä mainitut luvut siirretään verolomakkeen 5 I kohtaan ao. kohtiin, jotka ovat tuloslaskelmakaavan mukaiset. Jäljennöstä tuloslaskelmasta ei liitetä veroilmoitukseen.


Lääkärin kirjanpito ja KKTILIT

Lääkärin kirjanpito

KKTILIT ohjelman mukana seuraavassa KKMEDIC.XLS nimisessä tilitiedostossa on tilikartta joka on lähes yhtäpitävä Lääkärin tilikirjan tilisarakkeiden kanssa.

Tulotilien numerot 1010-1060 vastaavat vihon tilejä 1-6.

Menotilien numerot 2070-2280 vastaavat vihon tileja 7-28.

Vihon tili "29. Korot ja verot" on tilikartassa jaettu tileiksi "2290 Korot" ja "2300 Verot".

Muilta osin tilikartan tilinumeron 2-3 numerot vastaavat tilikirjan tilinumeroita.

KKMEDIC.XLS pitää sisällään lisäksi tilit:

0001	Rahavarat
7100	Tarvikkeet kauden alussa
7110	Tarvikkeet kauden lopussa
7120	Poistot
7130	Varausten lisäys
8000	Tase

Tulot kirjataan KKMEDIC.XLS tilitiedostoon siten, että tulotili laitetaan Kredit tiliksi ja 0001 tili Debet tiliksi. Menot kirjataan päivastoin, eli menotili Debet tiliksi ja 0001 tili Kredit tiliksi.

Tilinavauksessa viedään tapahtumanumerolle 0 menoiksi tilille 7100 Tarvikkeiden arvo kauden alussa. Vastatilinä käytetään Tase tiliä 8000.

Tilikauden aikana tileille

2100	Lääke- ja tarveaineet yms vaihto-omaisuus
2240	Muut hankintamenot
viedyt menot kirjautuvat tilinpäätöksessä ostoiksi tilikauden aikana

Tilinpäätöksessä viedään menoiksi (Debet) Varausten lisäys tilille 7130 ja Poistot tilille 7120

sekä tuloksi (Kredit) Tarvikkeet kauden lopussa tilille 7110.

Tilinpäätösvienneissä, (kuten tilinavauksessa) käytetään vastatilinä Tase tiliä 8000.

KKMEDIC.XLS pitää sisällään yksinkertaistetun tilikauden tiliviennit tilinavauksineen ja tilinpäätöksineen. Tuloslaskelman luvut on tässä samat kuin Lääkärin tilikirjan esimerkkituloslaskelmassa.